ūkininkai
Šiame puslapyje rasite informaciją apie gairę pavadinimu „ūkininkai“. Visi straipsniai, video, nuotraukos, komentarai patalpinti tv3.lt naujienų portale apie gairę pavadinimu „ūkininkai“.
AEI bendrijos, įmonės ir ūkininkai prašo 4 mln. eurų paramos saulės elektrinėms
Per du mėnesius gautos 182 mažų įmonių, ūkininkų ir atsinaujinančių išteklių energijos (AIE) bendrijų paraiškos įsirengti 12 megavatų (MW) galios saulės elektrines. Prašoma subsidijų suma siekia apie 4 mln. eurų, trečiadienį pranešė Lietuvos energetikos agentūra (LEA).
„Šia iniciatyva suteikta nauja galimybė gauti investicinę paramą AIE bendrijoms, kartu siekiant pagyvinti šių bendrijų steigimą ir veiklą.
ŽŪM svarsto atlikti auditą dėl ekologinių ūkių mažėjimo
Lietuvoje mažėjant ekologinių ūkių, žemės ūkio viceministras Egidijus Giedraitis sako, kad ministerija svarsto atlikti auditą, kuris padėtų išsiaiškinti priežastis ir sprendimo būdus.
„Yra noras vadovybės daryti auditą, nes paprastinam, bet matom, kad yra ekologiniams ūkiams didesni biurokratiniai reikalavimai, jie turi darbų žurnalus pildyti, norisi toje vietoje supaprastinti“, – Seimo Kaimo reikalų komitete trečiadienį sakė viceministras.
Egzotinių vaisių augintojai neslepia apmaudo: nebegalėsime net paragauti
Arbūzų augintojai jau skanauja šiųmetį derlių. Deja, šią vasarą, anot augintojų, dėl nepalankių orų arbūzai daug mažesni, o ir derlius gerokai menkesnis. Kai kuriems šiemet neliko ir ką ragauti, mat lysvėse pūpsančius dičkius sutalžė kiaušinio dydžio ledų kruša.
Naujamiestyje, netoli Panevėžio, gyvenanti Donata savo daržo lysvėse nokina arbūzus.
Nors tiksliai moteris neskaičiavo, kiek šiemet užderėjo arbūzų, tačiau lysvėse, sako, pūpso tikrai ne mažiau šimto.
Ūkininkų šeima kaltina supirkėjus vykdant mobingą: „Dabar po 40 litrų pieno kaskart liejame į mėšlą“
Keturis dešimtmečius karves melžusi Paežerių kaimo (Vilkaviškio r., Pilviškių sen.) ūkininkė Rasa Berteškienė šiemet atsidūrė kryžkelėje – nebežino, ką jai toliau daryti. Karvių atsisakyti nenori, bet kam parduoti pieną – neturi. Mat po to, kai šiemet jos ūkio piene buvo rasta inhibitorinių medžiagų, tolesnis bendradarbiavimas su ilgamečiu ankstesniu supirkėju – žemės ūkio kooperatyvu (ŽŪK) „Senoji kryžkelė“ – tapo problemiškas, o kito paieškos tik prasideda.
5 savivaldybėse – ekstremali situacija: ūkininkai sulauks pinigų, gaus daugiau lengvatų
Lietuvą pastarąją savaitę nusiaubė vėtrą, audra ir liūtys, o tai pridarė didelių nuostolių ne tik gyventojams, bet ir ūkininkų derliui – laukuose augalus išplakė kruša, suguldė viesulai. Tuo metu Kaimo reikalų komitetas trečiadienį surengė posėdį, kuriame diskutuota apie krušos padarinius žemės ūkio sektoriui.
Žinia ūkininkams: nukentėję nuo audros gali gauti lengvatinių paskolų, palūkanų kompensacijų
Nuo praėjusią savaitę siautusios audros su kruša nukentėję ūkininkai gali gauti lengvatinių paskolų bei palūkanų kompensacijų, taip pat nemokamai saugotgi derlių iki metų pabaigos, sako žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas. Anot jo, tokia yra valstybės parama ūkininkams.
„Lengvatinės paskolos, paskui palūkanų kompensavimas ir panašiai. (...) Matome, tą situaciją, situacija yra ne tik Joniškio rajone, bet Panevėžio rajone, ruože Širvintų.
Žemdirbių atstovai: mokesčių reforma sužlugdytų ūkininkus
Vyriausybės siūlomi gyventojų pajamų (GPM), pridėtinės vertės (PVM) ir pelno mokesčių pakeitimai gali sužlugdyti Lietuvos žemdirbius, sako šalies ūkininkų organizacijų atstovai.
Lietuvos grūdų augintojų asociacijos pirmininkas Aušrys Macijauskas sako, kad jei dabartiniai siūlymai bus priimti, vidutiniai ūkiai bus sunaikinti.
Navickas svarsto kompensacijų mechanizmą nukentėjusiems nuo audrų ūkininkams
Žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas svarsto užtikrinti kompensacijų mechanizmą ūkininkams, nukentėjusiems nu praėjusią savaitę siautusios audros su kruša. Visgi jis atkreipė dėmesį, kad valstybės pagalba nėra negalinė.
„Pasiūlymas yra labai taiklus, priemones turime, jas ir plečiame. Ūkininkai žino galimybes pasiskolinti, gauti garantijas palūkanų kompensacijai.
Ūkininkai kreipėsi net į psichologus: finansiniai nuostoliai atnešė didžiulį emocinį stresą
Praėjusią savaitę per Šiaurės ir Vakarų Lietuvą praūžusią audrą draudikai jau vadina rekordine – žmonių nuostoliai pasiekė net septynis milijonus eurų. Dar blogiau tiems, kurie turto neapdraudė – šimtatūkstantinius nuostolius teks dengti iš savo kišenės. Kai kurie grūdų augintojai per krušą neteko viso derliaus. Vėtra su ledokšniais sukėlė galvos skausmo ir saulės elektrines ant stogų įsirengusiems tautiečiams.
Po pasėlių deklaravimo: ekologinės sistemos ūkininkams aktualios
Ekologinės sistemos Lietuvos žemdirbiams aktualios ir rūpi – tai rodo pasibaigusio pasėlių deklaravimo rezultatai. Daugiausia plotų deklaruota gamybinėse veiklose: „Augalų kaita“, „Tarpiniai pasėliai“ ir „Neariminė žemdirbystė“. Tačiau yra sričių, kurios reikalauja Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginio plano tobulinimo.
Ūkininkų indėlis mažinant klimato kaitos poveikį dar labiau matomas, pasibaigus pasėlių deklaravimui.
REKLAMA
REKLAMA
Skaudūs vaizdai: didelė kruša sutalžė pusšimtį karvių – skuodė kiek kojos neša
„Per netikėtą krušą laukuose ganėsi 500 karvių. Dėl skaudžių ledokšnių smūgių ir iš išgąsčio išsilaksčiusius galvijus buvo vargo vėl suginti bandon. Karvės nusėtos žaizdų ir gumbų, na, bet nei vienos neužmušė, tai jau gerai“, – taip apie Lietuvoje praūžusią audrą pasakoja Ūkio vadovas Eimantas Čeponis.
Ūkininkai skaičiuoja Lietuvoje praūžusios audros nuostolius. Pas ūkininkus apsilankęs žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas pasidalino, kokios žalos pridarė audros.
Liūtys, kruša ir vėjas pridarė nuostolių, draudikai prognozuoja milijonines išmokas
Lietuvą pastarąją savaitę siaubusios vėtros, audra ir liūtys pridarė žalos gyventojų turtui ir transportui, o kai kurie ūkininkai sako, laukuose augalus išplakė kruša, suguldė viesulai. Draudikai prognozuoja, kad nuostoliai gali būti dideli, išmokos skaičiuojamos milijonais.
Derlius kai kur sunaikintas
Ūkininkai pastebi, kad audros, skirtingai nei sausra, palietė ne visus, o tik atskirus regionus, rajonus ar net laukus. Tačiau ten, kur ūkiai buvo paliesti, situacija prasta.
Ūkininkai niršta dėl naujo siūlymo: auginti maistą bus sunkiau, mažės derlingų žemių plotai?
Siekiant dar labiau plėsti saulės ir hibridines elektrines siūloma leisti jas statyti ant derlingos numelioruotos žemės. Tokį Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo pakeitimo projektą teikiantys Seimo nariai įsitikinę, kad tai mūsų bilietas į energetinę nepriklausomybę.
Tačiau ūkininkai skeptiški. Jie pirštu rodo į mažo našumo žemes, kur būtų galima statyti saulės elektrinių parkus.
Pavoijngas reiškinys Panevėžio ūkininkų neišgąsdino: savivaldybei nepateiktas nė vienas skundas
Panevėžio rajono gyvulių turėtojai savivaldybei nesiskundžia, kad dėl sausros žiemai nesukaupė šieno, portalui „Jūsų Panevėžys“ sakė Panevėžio rajono savivaldybės Žemės ūkio skyriaus vyriausioji specialistė Vijoleta Jakševičienė.
„Nors buvo fiksuotas pavojingas meteorologinis reiškinys, nusiskundimų iš ūkininkų nesulaukėme. (...) Žemės ūkio bendrovės, kurios turi dideles bandas, gyvulius laiko patalpose.
Verslas ir ūkininkai gali kreiptis dėl 50 mln. eurų paskolų saulės ar vėjo elektrinėms
Verslo atstovai ir ūkininkai jau gali kreiptis dėl 50 mln. eurų paskolų investicijoms į saulės ar vėjo elektrinių parkų vystymo projektus nuo pradinio etapo iki visiško šių elektrinių įrengimo.
Paskolas gaus tie, gamins elektros energiją savo vartojimo reikmėms, pranešė Ekonomikos ir inovacijų ministerija.
Grūdų derlius – praėjusių metų lygio, bet kokybė menkesnė
Javapjūtės derlius šiemet prognozuojamas labai panašus į pernykštį, bet kokybė šiek tiek blogesnė, sako Grūdų perdirbėjų ir prekybininkų asociacijos vadovas. Tuo metu ūkininkai nepatenkinti per mažomis grūdų kainomis.
„Jeigu praėjusį sezoną visų aštuonių kultūrų derlius siekė apie 7,2-7,3 mln. tonų, tai šiemet tikrai turime šansų turėti panašų derlių“, – pirmadienį LRT sakė Karolis Šimas.
„Rapsų derlingumas siekia apie tris tonas ir net daugiau kaip vidurkis.
Detektyvas Kėdainiuose: žinomi ūkininkai rado sunaikintas daržoves
Kėdainių rajono Krakių seniūnijos Milvidų kaime – detektyvas. Savaitgalį jau visame rajone žinomo savitarnos daržovių turgelio įkūrėja Angelė Jagminienė pranešė, kad sunaikintos visos jos augintos daržovės. Moteris neatmeta, kad tai gyvūnų ir paukščių darbas, tuo metu vietos gyventojai svarsto, kad galbūt moters darže galėjo pasidarbuoti ir dvikojai vagys.
Nedideliame Milvydų kaime gyvenantys ūkininkai Jonas ir Angelė Jagminai žinomi visoje Lietuvoje.
Su parama - nuo šilauogių iki mišraus ūkio ir savo produkto
„Perspektyvą matau neblogą, tik reikia naujos paramos darbo našumui didinti,“,– sako Audrius Meseckas, ūkininkaujantis Vilkaviškio savivaldybėje, Stirniškių kaime, ūkio pradžiai – pusei hektaro šilauogių – uždirbęs Didžiojoje Britanijoje ir Danijoje. Jis jau studijuoja Lietuvos kaimo plėtros programos 2023 – 2027 metų strateginį planą (Strateginis planas) ir ieško galimybių užaugintos produkcijos perdirbimo verslui plėsti.
Pamatę savo daržą garsūs Lietuvos ūkininkai patyrė šoką: įspėja visus
Kėdainių rajono Krakių seniūnijos Milvidų kaime – detektyvas. Savaitgalį jau visame rajone žinomo savitarnos daržovių turgelio įkūrėja Angelė Jagminienė pranešė, kad sunaikintos visos jos augintos daržovės. Moteris neatmeta, jog tai gyvūnų ir paukščių darbas, tuo metu vietos gyventojai svarsto, jog galbūt moters darže galėjo pasidarbuoti ir dvikojai vagys.
Nedideliame Milvydų kaime gyvenantys ūkininkai Jonas ir Angelė Jagminai žinomi visoje Lietuvoje.
Tvarioms ūkių investicijoms – dotacijos ir lengvatinės paskolos
Nuo rugpjūčio 1 d. Nacionalinei mokėjimo agentūrai (NMA) galima teikti paraiškas ir pretenduoti į paramą tvarioms investicijoms į žemės ūkio valdas. Tai nauja Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginio plano (SP) intervencinė priemonė, kuriai šiuo kvietimu skirta 15 mln. Eur: 10 mln. dotacijoms ir 5 mln. lengvatinėms paskoloms.
Šalnos ir sausra smogė žemdirbių pasėliams: draudikai teigia ruošiantys 6 mln. eurų išmoką
Pasėlių savidraudos fondas „VH Lietuva“ jau ruošia 6 mln. eurų draudimo išmoką žemdirbiams už pavasarinių šalnų šiemet itin smarkiai pažeistus pasėlių plotus.
„ Vien 5 mln. eurų bus išmokėti už pažeistus žieminių rapsų laukus, apie 37 tūkst. eurų – už suniokotas bulves, 7 tūkst. eurų – už šalnos pažeistus kukurūzų laukus. Skaičiuojame daugiau kaip pusę milijono eurų už šalnos pažeidimus žieminiuose javuose.
Sausros pasekmes jaučiantys ūkininkai žada parduoti gyvulius
Nors šalyje sausra nepaskelbta stichine nelaime, tačiau ją ūkininkai itin jaučia nuo Žemaitijos iki šiaurės rytų Lietuvos: žiemai nesukaupta šieno, trūksta vandens gyvulių girdymui, todėl kai kurie sako, kad juos išparduos.
Lietuvos jaunųjų ūkininkų sąjungos vadovas Vytautas Buivydas sako, kad nuo gegužės įsivyravusi sausra labiausiai pakenkė gyvulininkystės ūkiams – šie metai yra vieni nepalankiausių ruošti gyvulių pašarus žiemai.
Beprotiškomis kainomis pasipiktinę gyventojai – atkaklūs: uogas augins ir rinks patys
Vėlyvos šalnos ir ilgai alinusi sausra padarė savo juodą darbą ir miškuose, ir privačiuose uogynuose. Tiek uogautojai, tiek uogų augintojai tvirtina, kad šiemet uogų derlius – menkesnis. Tiesa, ir brangesnis.
Už miškuose raudonuojančias avietes uogautojai prašo net 8 eurų už litrą. Sako, uogų nedaug, o ir šios sirpsta vangiai, kai kur jau pernoko ir byra.
Miške netoli Panevėžio Janinai pavyko pririnkti apie 10 litrų aviečių.
Ūkininkai Baisogaloje aptars pasėlių deklaravimą, sausros padarinius
Žemės ūkio rūmų taryba ketvirtadienį Baisogaloje ketina kreiptis į Seimą ir Žemės ūkio ministeriją dėl žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023-2027 metais strategijos peržiūros.
„Kalbėsime apie visą sistemą: pasėlių deklaravimą ir jau matomas jo pasekmes, pavyzdžiui, susitraukė ekologiniai ūkiai, sausrą, kitų metų strategiją iki 2027 metų“, – BNS sakė Žemės ūkio rūmų pirmininkas Arūnas Svitojus.
Parama jauniesiems ūkininkams: ieškoma naujų verslų
Šiemet buvo tikras paramos jauniesiems ūkininkams įsikurti paraiškų bumas. Per pirmąjį Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 metų strateginio plano (SP) jaunųjų ūkininkų paraiškų kvietimą buvo gauta 1 160 paraiškų. Bendra visose pateiktose paraiškose prašoma dotacijų ir lengvatinių paskolų suma sudaro 66,2 mln. Eur – tai dukart daugiau nei šiam kvietimui buvo skirta (35 mln.
Biržų krašto ūkininkai bus teisiami už vengimą sumokėti per 339 tūkst. eurų mokesčių
Panevėžio apygardos prokuratūra baigė tyrimą ir teismui perdavė baudžiamąją bylą, joje penki Biržų krašto ūkininkai, dvi buhalterės ir vienos bendrovės akcininkas kaltinami finansinio pobūdžio nusikalstamomis veikomis.
Valstybinė mokesčių inspekcija šioje byloje pateikė daugiau nei 339 tūkst. eurų dydžio civilinį ieškinį dėl galimai nesumokėtų mokesčių, pirmadienį pranešė prokuratūra.
Kraštovaizdžio elementai – kas siūloma, kad kitąmet jie taptų patrauklūs
Deklaruojant pasėlius dar ne visų geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) reikalavimų reikėjo laikytis, tačiau kitąmet visų jų laikytis jau bus privaloma. Pasėlių deklaravimas parodė, kad kraštovaizdžio elementų šiemet rinktasi, palyginti, nedaug. Žinoma, viena iš priežasčių – jie šiemet dar nebuvo privalomi, tačiau kitais metais kraštovaizdžio elementams reikės skirti iki 4 proc. viso deklaruojamo ploto.
Ūkininkai išparduoda karves, atleidžia darbuotojus: parduotuvėse lietuviškų pieno produktų nebeliks?
Ūkininkai tikina nepakeliantys spaudimo dėl kainų mažėjimo, todėl parduoda karves ir keičia veiklos kryptis. Anot jų, lietuviško pieno niekam nebereikia, todėl tenka parduoti galvijus ir atleisti darbuotojus. Ūkininkų atstovas tikina, kad šią krizę atlaikys ne visi, lietuviško pieno sumažės. Todėl vartotojams parduotuvėse vis dažniau teks pirkti lenkišką pieną ir jo produktus.
Pasvalio rajono ūkininkė Inga pasakojo, kad nusprendė parduoti 50 karvių ūkį.
Vilniaus rajono valdžia žada 50 proc. sumažinti žemės mokestį ūkininkams
Vilniaus rajono taryba po pateikimo pritarė siūlymui 50 proc. mažinti žemės mokestį ūkininkams, kurie 2023 metais deklaravo žemės ūkio pasėlius.
Pasak rajono mero Roberto Duchnevičiaus, taip norima padėti rajono ūkininkams, kuriems besitęsusi sausra sukėlė nemažai nuostolių.
„Sveikinu tarybos nario iniciatyvą.
Trumpųjų tiekimo grandinių vystymas: ką turi žinoti pareiškėjai?
Iki liepos 31 d. Nacionalinei mokėjimo agentūrai (NMA) galima teikti paraiškas ir prašyti paramos trumpoms maisto tiekimo grandinėms kurti ir vystyti. Šiam kvietimui pagal Lietuvos kaimo plėtros 2014–2020 m. programos (KPP) veiklos sritį „Parama trumpoms tiekimo grandinėms ir vietos rinkoms skatinti vietos lygmeniu“ suplanuota 4,87 mln. Eur Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Lietuvos biudžeto paramos lėšų.
Putino uogas auginantys ir perdirbantys jauni ūkininkai jau galvoja apie paramą gamybos plėtrai
Lietuvos kaimo plėtros 2014–2020 metų programos „LEADER“ priemonės „Vietos projektų, įgyvendinamų bendruomenių inicijuotos vietos plėtros būdu“ finansuojamą projektą Marius ir Monika Pociai baigė įgyvendinti tik prieš metus, tačiau putinų ir medaus sirupo bei „putinukų“ – kramtomų saldainiukų paklausa tokia didelė, kad ūkininkai jau galvoja apie gamybos išplėtimą ir dairosi į Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginiame plane smulkiems ūkiams siūlomas paramos priemones.
Pasibaigęs pasėlių deklaravimas: kokias priemones reikės tobulinti?
Pasibaigęs pasėlių deklaravimas parodė, kad ūkininkai sugebėjo perprasti ir įvertinti naujus reikalavimus ir sąlygas, tačiau išryškėjo ir tai, ką reikės patobulinti kitiems metams. Taip pat jau aiškios populiariausios priemonės ir tos, kuriomis buvo nusivilta.
VĮ Žemės ūkio duomenų centro duomenimis, šiemet buvo pateikta 116,2 tūkst. paraiškų (pernai – 118,7 tūkst.), deklaruotas 2,904 mln. ha (pernai – 2,897 mln. ha) plotas.
Ministerija su ūkininkais bandys spręsti mažėjančių pievų plotų problemą
Lietuvoje mažėjant daugiamečių pievų plotams, šiemet šalis turės nuspręsti, kaip jas atkurti, kad nebūtų pažeistas Europos Sąjungos (ES) reglamentas. Pagal jį pievas reikia atkurti, jei jų plotas sumažėja daugiau nei 5 proc., kitu atveju šalis sulauktų sankcijų, mažėtų tiesioginės ES išmokos.
Žemės ūkio viceministras sako, kad ši riba šiemet bus peržengta, todėl su socialiniais partneriais iki gruodžio vidurio bus tariamasi, ką daryti, kad šalis išvengtų sankcijų.
Ūkininkams – beveik 600 eurų: už šį atliktą darbą sulauksite pinigų
Ūkininkai, savo deklaruojamuose žemės ūkio naudmenų plotuose turintys melioracijos griovių šlaitų, gali juos susitvarkyti Europos Sąjungos paramos lėšomis, rašoma pranešime spaudai.
Žemės ūkio ministerija atkreipia dėmesį į tai, kad nuo šių metų daugiau kaip tris kartus didesnes kompensacijas už išlaidas tvarkant griovių šlaitus gaus ir vykdantys tęstinius įsipareigojimus, ir prisiėmę naujus.
Ūkininkams – galvos skausmas: štai kiek supirkėjai šiemet žada mokėti už grūdų derlių
Ukmergės žemdirbiai kelis kartus per dieną žvalgosi į meteorologinių prognozių interneto svetaines, tikėdamiesi lietaus. Deja, rimtesni lietūs šio krašto vis nepasiekia – tik kartą per mėnesį kiek „pakrapijo“. Dabartinę situaciją rajono javų augintojai vadina tiesiog bloga.
Ukmergės žemdirbių asociacijos pirmininkas Algirdas Valaiša sako, kad jei pasirodys taip laukiamas gausus lietus, derlius dar bus iš dalies išgelbėtas.
Nepraleiskite progos: kai kurie augintojai kviečia prisiskinti uogų pigiau nei turguje
Lietuvos uogų augintojų asociacijos (LUAA) inicijuotą Nacionalinę uogų dieną 2023 metais kviečiame švęsti liepos 2 dieną. Liepos pradžioje Lietuvoje uogų pasirinkimas yra pats didžiausias – galima rasti braškių, medlievos, sausmedžio uogų ir kai kuriuose ūkiuose jau mėgautis šilauogėmis bei avietėmis, rašoma pranešime spaudai.
LUAA nariai, kurių ūkiuose pirmąjį liepos sekmadienį dera uogos, liepos 2 d. visoje Lietuvoje skelbs apie atvirų durų dienas savo ūkiuose.
Per 5 metus to dar nebuvo – ūkininkas šimtais kilogramų išmeta braškes
Socialiniuose tinkluose ūkininkas Manfredas Rudis pasidalino jautriu įrašu, kuriame pasakoja, kaip dėl nepalankių sąlygų kasdien supūva keli šimtai kilogramai braškių.
Anot jauno ūkininko, to dar nėra buvę per 5 ūkininkavimo metus.
„Kiekvieną dieną skinant braškes turime išskinti ir supuvusias. Kiekvieną dieną apie 300–500 kg prastų, supuvusių, sugedusių uogų. Nuostolis didžiulis“, – pasakoja „Manfredo uogos“ ūkininkas.
Sunkumų patiriantiems ūkiams prašoma dar 23 mln. eurų lengvatinių paskolų
Žemės ūkio paskolų garantijų fondas dėl karo Ukrainoje su sunkumais susidūrusiems 746 ūkiams nuo praėjusių metų spalio paskolino 61 mln. eurų, papildomai šiai priemonei norima skirti dar 23 mln. eurų.
Fondas pranešė, kad Žemės ūkio ministerija kreipėsi į Europos Komisiją dėl priemonės pratęsimo.
Sausmedžio gardžiųjų uogų mėgėjų daugėja: kilogramas atsieina 10 eurų
Nors sausmedžio uogos dažnam lietuviui dar skamba kaip egzotika, jų mėgėjų gretos pamažu gausėja. Pastaraisiais metais sausmedžių ir auginama daugiau.
Tik šiemet jų derlius mažesnis, nes pakenkė pavasarinės šalnos ir atakavo paukščiai. Ir nors sezono pradžioje už pusės kilogramo indelį tenka pakloti apie 7 eurus, ūkininkai sako, kad derlių vos spėja skinti.
Nešina indeliais ūkininkė skuba į savo sausmedžių plantaciją Alytaus pašonėje.
Vaizdai iš apleisto lauko šalia Vilniaus gniaužia kvapą: tapo traukos objektu
Šalia Riešės, Vilniaus rajone, žmonės gali gėrėtis raudona žydinčia aguonų jūra. Pro šalį važiuojantys net stabteli, kad galėtų pasigrožėti įspūdingais, atrodytų, nesibaigiančio gėlių lauko vaizdais ir, žinoma, jame nusifotografuoti.
Neapsakomo grožio aguonų ir rugiagėlių laukas džiugina ir šalia jo gyvenantį Tadą. Vyras pasakoja, kad gėlių laukas tapęs tikru traukos objektu
„Kitur nemačiau tikrai, bet, na, čia tai įspūdingai, iš tikrųjų, atrodo. Tas laukas tai čia fainas.
Įspėja ūkininkus nepamiršti šios pareigos: štai kaip turite pjauti žolę
Prasidėjus ankstyvajai javapjūtei, dirbamuose laukuose dažnai slepiasi ir jauniklius veda stirnos, kiškiai ar paukščiai. Kad laukiniai gyvūnai ir paukščiai būtų apsaugoti nuo sužalojimų ar žūties, Aplinkos apsaugos departamento specialistai pataria, kaip elgtis.
Lietuvoje kyla pyktis, nes neskelbiama ekstremali situacija: „Nereikia tyčiotis, jei sausra yra, ji visur“
Dėl Lietuvą siaubiančios stichinės sausros žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas kaltina klimato kaitą, o kenčiantiems ūkininkams paramos pinigų lietaus nežada. Ministras ketina tik sušvelninti reikalavimus gauti numatytą europinę paramą.
Žemės ūkio ir aplinkos ministrai tvirtina, kad ir toliau nėra priežasčių visoje šalyje skelbti ekstremalią padėtį, mat nėra pavojaus žmonių gyvybei ir turtui. O jei ūkininkų žemės išdžiuvo, ragina juos pačius jas ir pasilaistyti.
Apsukrūs prekeiviai kvailina gyventojus? Pasakė, kaip atskirti, ar perkamos bulvės tikrai lietuviškos
Nuo birželio pradžios šalies žemdirbiai valgytojams siūlo įsigyti šviežių lietuviškų bulvių. Augintojai teigia, kad pasiūlyti jų vasaros pradžiai nebuvo lengva – vos ne iki bulviakasio reikėjo saugoti nuo šalnų, sausros. O tai kainavo, todėl ir pirmųjų bulvių kaina yra kiek didesnė nei pernai. Įtakos kainai turi ir nepingantys energetiniai resursai, didėjantys mokesčiai už gamtos išteklių naudojimą.
Navickas: Komisija dar nepriėmė sprendimo dėl paramos Lietuvos pieno ūkininkams
Europos Komisija (EK) dar nepriėmė sprendimo dėl finansinės paramos krizę išgyvenantiems Lietuvos pieno ūkininkams, sako žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas.
Anot jo, sprendimo priėmimas yra įstrigęs.
„Trečiajame pakete, kuriame yra suprojektuota ir pasiūlyta pagalba mūsų ir Latvijos pieno gamintojams taip pat yra įstrigusi“, – antradienį Žinių radijui sakė K. Navickas.
Nuo sausros nukentėję ūkininkai skaičiuoja nuostolius: derliaus gali būti perpus mažiau
Visą savaitgalį Lietuvoje tai vienur, tai kitur pliaupė lietus. Anot Žemės ūkio rūmų pirmininko Arūno Svitojaus, šalį deginusi ekstremali sausra jau padarė pakankamai žalos, kad šiemet trūktų net iki 50 procentų derliaus.
Pokalbis su A. Svitojumi – TV3 žinių „Dienos“ komentare.
Dar penktadienį Vyriausybė svarstė, ar Lietuvoje skelbti ekstremalią situaciją dėl sausros. Visą savaitgalį lijo, tai gal jau viskas – situacija gera ir sausros Lietuvoje nebėra?
Sausra nėra vienadienis reiškinys.
Po sausros – audra: klimatologai įspėja, kad pavojingų reiškinių daugės
Nors savaitgalį Lietuvą nuplovė ilgai lauktas lietus, sausra nesibaigė. Pasak klimatologų, dalyje šalies iškrito vos dešimtadalis mėnesio kritulių normos. Ūkininkai tai įvardija paprastai – lietus tik nuplovė miestų dulkes. Tačiau gamta apie save primena su trenksmu – kai kur skendo gatvės, žaibas sudegino šimtametį ąžuolą, o socialinius tinklus žmonės užtvindė įspūdingo grožio debesų ir žaibų fotografijomis.
Akivaizdu, kad lietaus buvo išsiilgę ne tik žmonės.
Pamatė parduodamų žemuogių kainas ir negalėjo patikėti: klausinėjo, ar nurodyta kaina yra teisinga
Vasaros sezonui įžengus, žmonės pradėjo žvalgytis šviežių uogų derliaus. Kol vieni dairosi braškių, žemuogių ar šilauogių skirtingose prekybos vietose, dalis gyventojų parduodamų uogų pasiūlymus žeria internetinėje erdvėje.
Vienoje iš socialinio tinklo „Facebook“ grupių internautė Valerija (vardas pakeistas – red. past.) paviešino skelbimą apie parduodamas žemuoges.
Gentvilas: situacija dėl sausros nėra tokia katastrofiška, kaip 2015-aisiais
Nacionaliniam krizių valdymo centrui (NKVC) penktadienį pasiūlius kol kas neskelbti ekstremalios situacijos visoje šalyje dėl sausros, aplinkos ministras Simonas Gentvilas sako, kad situacija šiemet nėra tokia katastrofiška, kokia buvo 2015 metais.
Ministro teigimu, norint paskelbti ekstremalią situaciją stichinė nelaimė turėtų paliesti ne tik žemės ūkio, bet ir kitus sektorius.
„Jis (sprendimas neskelbti ekstremalios situacijos – BNS) atitinka kriterijus.
Dėl sausros ūkininkai negali pasiruošti šieno, jis brangsta
Šių metų birželis yra vienas nepalankiausių ruošti gyvulių pašarus žiemai– dėl šalto pavasario ir vėliau užklupusios sausros neaugant ar išdžiūvus žolei kai kurie ūkininkai nepasigamino nė pusės, o dalis – ir daugiau pašarų gyvuliams.
Žemės ūkio rūmų pirmininkas Arūnas Svitojus BNS teigė turintis tik 10 proc.
Kauniečių porą į kaimą atvijo vyro liga: dabar jų daržovės džiugina net ir vilniečius
TV3 laidoje „Svajonių ūkis“ – įkvepianti istorija, kai nepaisant jokių likimo pokštų galima sau susikurti tokį gyvenimą, kokio nori. Šios laidos herojai Aistė ir Edmundas Leonaičiai sukūrė „Laimingų daržovių ūkį“ ir ėmėsi daržoves auginti ne tik sau, bet ir aplinkiniams.
Prieš aštuonis metus 35-erių miškininką medžioklėje ištikęs insultas privertė iš naujo apmąstyti savo gyvenimą ir imtis mėgstamos veiklos – ūkininkavimo.