žemės ūkio ministerija
Žemės ūkio ministerija yra vyriausybės institucija, atsakinga už šalies žemės ūkio, maisto pramonės ir kaimo plėtros politikos formavimą ir įgyvendinimą. Jos pagrindinės funkcijos apima žemės ūkio sektoriaus reguliavimą, žemės ūkio produktų gamybos ir eksporto skatinimą, kaimo vietovių ekonominės ir socialinės gerovės stiprinimą. Ministerija taip pat rūpinasi tvariu išteklių naudojimu, aplinkos apsauga žemės ūkyje, taip pat skatina inovacijas ir mokslinius tyrimus žemės ūkio sektoriuje.
ŽŪM ieškos būdų, kaip apsaugoti mažuosius pieno gamintojus
Teismui galutinai paskelbus, jog Žemės ūkio ministerija (ŽŪM) turi pašalinti jos interneto svetainėje skelbtą informaciją apie bendrovės „Pieno žvaigždės“ pieno supirkimo kainas 2017 metais ir daugiau jos viešai neskelbti, ministerija teigia, kad ieškos kitų būdų, kaip apsaugoti mažuosius pieno gamintojus.
Pasak ministro Kęstučio Navicko, gavusi teismo nutartį, ministerija įvertins jos argumentus ir per dvi savaites priims sprendimą.
Iš lietuviško ūkio – tiesiai ant vartotojų stalo: tinka ir sraigės
Paprastai daugelis įsivaizduoja, kad tiesiai iš ūkininkų Lietuvoje galima nusipirkti tik bulvių, morkų, kitų daržovių, pieno produktų ar mėsos gaminių. Tačiau tiesiai vartotojams pristatomos ir apdorotos sraigės, kuriomis gali mėgautis ne tik gurmanai ar mėgstantys svečiuotis užsienio šalyse.
Nedidelio Panevėžio rajono Trakiškio kaimo gyventoja Janina Krištaponienė sraiges augina jau seniai – dabar jų turi per 200 tūkst.
Sertifikuota produkcija ūkininkams padeda išsiskirti rinkoje
Šalies ūkininkai vis dažniau ima ne tik auginti ir gaminti naujus maisto produktus, bet ir juos sertifikuoti pagal Nacionalinę žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemą. Produktų sertifikavimas naudingas tiek ūkininkams, tiek pirkėjams. Šie įsigyja sveikatai palankesnius ir aplinką tausojančius produktus, kurių gamyba nuolat kontroliuojama, o ūkininkai turi pranašumą rinkoje, nes užtikrina produkcijos kokybę.
Kėdainių rajono ūkininkas Arnas Kvedaras augina daržoves – morkas ir kopūstus.
Pieno supirkimo kainas augina eksporto rinkos, mažesnė gamyba – ekspertai
Žaliavinio pieno supirkimo kainoms Lietuvoje kurį laiką augant, o kainai stambiesiems ūkiams aplenkus Europos Sąjungos vidurkį, pieno perdirbėjai sako, kad tam įtakos turi kylančios kai kurių žaliavinių produktų kainos eksporto rinkose bei mažėjančios pieno apimtys Lietuvoje.
Pieno rinkos ekspertai atsargiai vertina galimą pieno produktų brangimą Lietuvoje, tačiau sako, kad jei supirkimo kainos ir toliau kils, tikėtina, produktai parduotuvių lentynose taip pat bus brangesni.
STT: Žemės ūkio ministerijoje yra korupcijos rizikų
Žemės ūkio ministerijoje (ŽŪM) veikiančiose darbo grupėse ir komisijose yra korupcijos rizikų – jose veikia privatūs asmenys, galbūt užsiimantys neteisėta lobistine veikla, teigia Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT).
„Šis aspektas ypač aktualus, kai privatus asmuo yra tiesiogiai susijęs su konkrečia įmone, tačiau jam suteikiama galimybė dalyvauti sprendimų dėl teisės aktų, kurie reikšmingi ir kitoms panašią veiklą vykdančiomis bei konkuruojančiomis bendrovėms, priėmime“, – pranešė STT.
Kiaulių ir paukščių augintojams duos 12 mln. eurų
Nuo pandemijos nukentėjusiems kiaulininkystės ir paukštininkystės sektoriams – 12 milijonų eurų, praneša Žemės ūkio ministerija.
Vyriausybė pritarė Žemės ūkio ministerijos siūlymui paukštininkystės (įskaitant kiaušinių gavybą, pakavimą, perdirbimą) sektoriui skirti 7,9 mln. Eur, o kiaulininkystės sektoriui – 4,1 mln. Eur.
Kiaulių ir paukščių ūkių savininkai bei įmonės sulauks paramos
Valstybės pagalbos paketą nuo koronaviruso krizės nukentėjusiems kiaulių ir paukščių ūkiams bei įmonėms Vyriausybė turėtų patvirtinti po savaitės, žada žemės ūkio ministras Kęstutis Navickas.
Verslininkai priekaištauja, kad parama bus siejama su sumokėtais pelno ir gyventojų pajamų mokesčiais (GPM), todėl nebus pakankama.
„Pagalbos paketas bus pristatytas (šios – BNS) savaitės pabaigoje socialiniams partneriams, o Vyriausybė patvirtinti turėtų trečiadienį.
Palygino kainas su pirmojo karantino pradžia: parduotuvėse atpigo būtiniausi produktai
Beveik per metus – penktąją šių metų savaitę, palyginti su pirmojo karantino pradžia pernai kovą, Lietuvos didžiųjų prekybos tinklų parduotuvėse daugiau būtiniausių maisto produktų atpigo, negu pabrango, skelbia Žemės ūkio ministerija (ŽŪM).
Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras, stebėjęs 72 maisto produktų vidutines savaitines kainas, nustatė, kad per šį laiką atpigo 42 produktai, pabrango 22, o dar aštuonių kainos išliko stabilios.
Ūkininkai vėl gali gauti lengvatines paskolas: skyrė beveik 45 mln. eurų
Nuo koronaviruso pandemijos nukentėjusios žemės ūkio ir žuvininkystės įmonės ir ūkininkai vėl gali gauti lengvatinių paskolų – jiems papildomai skirta 44,8 mln. eurų, pranešė Žemės ūkio ministerija.
Pagal Žemės ūkio paskolų garantijų fondo (ŽŪPGF) administruojamą priemonę pernai suteikta 88,5 mln. eurų lengvatinių paskolų beveik 700 augalininkystės, gyvulininkystės, paukštininkystės, akvakultūros, daržininkystės, pienininkystės ūkių bei ūkininkų, mišrių ūkių, kailinių žvėrelių augintojų.
Navicko suburta patarėjų komanda pradeda darbą
Penktadienį darbą pradeda žemės ūkio ministro visuomeninių patarėjų taryba. Kęstučio Navicko suburtoje taryboje praktikai bei mokslininkai svarstys ir teiks patarimus, kaip pasiekti daugiau kokybės žemės ūkio sektoriuje.
Penktadienį rengiamas pirmasis naujosios patarėjų tarybos susitikimas. Jame planuojama aptarti 2021–2027 metų žemės ūkio strategiją, pranešė ministerija.
REKLAMA
REKLAMA
Gustas po VTEK išvados nebus skiriamas centro vadovu
Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai (VTEK) galutinai pareiškus, kad žemės ūkio viceministras Evaldas Gustas dėl interesų konflikto negali būti skiriamas Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro vadovu, žemės ūkio ministras sako neskirsiantis E. Gusto į šį postą.
„Komisija šiandien (trečiadienį – BNS) priėmė sprendimą – komisija ponui Gustui netaikys išimties dėl ribojimo įsidarbinti centre.
Navickas: tikslas – grąžinti ministeriją iš Kauno į Vilnių
Kaune veikiantį Žemės ūkio ministerijos (ŽŪM) padalinį, vadinamąją „veidrodinę“ ministeriją, grąžinti į Vilnių yra politinis tikslas, sako paskirtasis žemės ūkio ministras.
Tačiau Kęstutis Navickas dar negali pasakyti, kada parsikraustymas įvyks.
„Ne visa ministerija, dėkui Dievui, buvo perkelta į Kauną. (...) Aišku, kad ministerija turi būti vienoje vietoje, sostinėje. Čia veikia Vyriausybė.
Nausėda palankiai įvertino Navicką: jis turi įdomių ir inovatyvių idėjų
Pirmadienį prezidentas Gitanas Nausėda susitinka su paskutiniu kandidatu į ministrus, žemės ūkio ministerijai vadovauti siekiančiu Kęstučiu Navicku. Prezidentas palankiai įvertino kandidatą, o pats K. Navickas pripažino, kad jaučiasi labai laimingas suteikta galimybe vadovauti šalies žemės ūkio sektoriui.
„Susitikimo metu daugiausia dėmesio buvo skirta keliems pagrindiniam prioritetams žemės ūkio srityje. Pirmiausia, mažiems ir vidutiniams, šeimos ir ekologiniams ūkiams.
Ministerija įspėja apie telefoninius sukčius, kurie taikosi į ūkininkus
Žemės ūkio ministerija praneša gavusi informacijos, kad ūkininkai sulaukia skambučių iš telefoninių sukčių, apsimetančių Žemės ūkio ministerijos, Nacionalinės mokėjimo agentūros, Nacionalinės žemės tarnybos darbuotojais bei bandančių sužinoti ūkininkų banko sąskaitų ir kitus asmeninius duomenis.
Į žemės ūkio ministres siūloma Miniataitė: įvertinau turimą patirtį
Į žemės ūkio ministro pareigas pretenduojanti Dalia Miniataitė teigia, kad pasiūlymas užimti šį postą jai buvo netikėtas, bet ji apsisprendė įvertinusi savo žinias ir patirtį. Kaip vieną svarbiausių darbų ji nurodė pridėtinės vertės kūrimą ir konkurencingumo didinimą žemės ūkyje, dėmesį naujajai ES finansinei perspektyvai.
Šimonytė pasakė, ką teiks į žemės ūkio ministrus
Kandidatė į premjeres Ingrida Šimonytė į žemės ūkio ministres ketina teikti Dalią Miniataitę.
„Ji yra ilgametė ministerijos kanclerė, tiksliau sakant, buvo. Vėliau buvo stumtelta į šoną, nes galbūt ne visiems įtiko. Manau, patyrusi, kvalifikuota, gerai žinanti ministerijos darbą, iššūkius, ypač klimato kaitos temoje.
Suskubkite – dar galima gauti paramos pinigų miškininkystės technologijoms
Įprasta manyti, kad paprastai ES parama žemės ūkiui skiriama tik už pasėlius, gyvulius, perkant techniką ar statant su ūkio reikmėms susijusius statinius. Tačiau iš tiesų į ją gali pretenduoti ir turintys miško.
Lietuvoj jaunų ūkininkų nėra daug, bet parama jiems – didelė
Absoliuti dauguma ūkininkų Lietuvoje yra vyresni nei 40 metų amžiaus žmonės. Tarp jų – nemažai ir pensinio amžiaus žmonių. Siekiant paskatinti jaunimo įsitraukimą į žemės ūkio veiklą, tam skiriama dešimtys milijonų eurų.
Žemės ūkio ministerijos 2-ojo Europos Sąjungos paramos skyrius vyriausioji specialistė Dalia Rutkauskaitė skaičiuoja, kad šių metų pradžioje jaunų žmonių žemės ūkio sektoriuje buvo gana nedaug.
„2020 m. sausio 1 d. 47 proc.
Gelbstint nykstančius pieno ūkius: ką pakeis parama smulkiesiems?
Didžiąją dalį pieno gamybos sektoriaus sudaro smulkūs ūkiai. Metai iš metų mažėja ne tik jų skaičius, tiek laikomų galvijų kiekis. Šimtai smulkių ūkininkų, kurie laiko melžiamas karves šiemet gaus papildomos paramos. Tačiau ar tai pakeis vyraujančias tendencijas?
Žemės ūkio ministerijos 2-ojo Europos Sąjungos paramos skyriaus vyriausioji specialistė Dalia Rutkauskaitė pripažįsta, kad situacija jau ilgą laiką yra gana sudėtinga.
Galvojate apie savo verslą? Pradėkite jį kaime ir gaukite tūkstantinę paramą
Viena iš didžiausių socialinių problemų šalies kaimiškose vietovėse – darbo vietų ne žemės ūkyje stygius. Suprantama, gerus darbuotojus mielai samdo ir ūkininkai, tačiau atsiradus ir daugiau įvairesnių darbo vietų, gyvenimas užmiestyje dar labiau pagyvėtų.
Būtent siekis atgaivinti kaimiškas vietoves ir paskatino Žemės ūkio ministeriją (ŽŪM) pradėti remti verslų įsikūrimą jose, taip pat naujų darbo vietų kūrimą.
Patikrinę paramos gavėjus nustatė gausybę pažeidimų – žada atimti pinigus
Siekiant daugiau paramos išmokėti tikriems ūkininkams, vis daugiau dėmesio skiriama pareiškėjų, galimai imituojančių ūkininkavimą, kontrolei visoje Lietuvos teritorijoje, praneša Žemės ūkio ministerija.
Sparčiai didėjant auginamų daržovių deklaruotiems plotams, Nacionalinė mokėjimo agentūra (NMA) rizikos grupei priskyrė pareiškėjus, siekiančius susietosios paramos už atvirame grunte auginamas daržoves (moliūgus, valgomuosius ridikus, krapus) bei atliko patikrinimus vietoje.
Jaunoji ūkininkė: įkurti ūkiui vien noro ir pinigų neužtenka
Vis daugiau jaunų žmonių iš miesto keliasi gyventi į kaimą. Čia dažnam iššūkiu tampa darbo paieškos. Vieni darbo mieste nepalieka ir dirba nuotoliniu būdu, kiti įsidarbina aplinkinių rajonų įmonėse, o dar kita dalis jaunų žmonių kuria savo verslus, gana dažnai žemės ūkio srityje – gamina, apdoroja ar perdirba žemės ūkio produktus.
Jauniesiems ūkininkams sukurti ūkį jau ne vienerius metus padeda Europos Sąjungos (ES) parama.
Turite žemės, bet nežinote, ką daryti? Sodinkite mišką – ir paramos duoda, ir investicija gera
Šimtai tūkstančių Lietuvos gyventojų turi mažesnius ar didesnius žemės sklypus. Toli gražu ne visi jie gali ar nori aktyviai užsiimti žemės ūkio veikla – verstis augalininkyste ar juolab gyvulininkyste. Tačiau palikti žemę dirvonuoti irgi ne išeitis. Tokiu atveju verta rimtai pasvarstyti apie žemės apsodinimą mišku.
Jau ne vienerius metus tam teikiama ir Europos Sąjungos parama. Ja jau pasinaudoję ūkininkai tikina, kad miškas yra puikus pasirinkimas norint įdarbinti nenašią žemę.
Neradus ledų sudėties vyrui trūko kantrybė: ką veikia maisto kokybės sargai?
Ingredientų sąrašo ant ledų pakuotės neradęs vyras judina valstybines įstaigas. Sudėtis turi būti aiškiai matoma ant kiekvieno produkto pakuotės. Vyras pasakoja, kad net pateikus skundą atsakingoms tarnyboms, ant ledų pakuočių naujas sudėties ženklinimas neatsirado, o valstybinės įstaigos aiškina padariusios viską, ką gali.
Naujienų portalo tv3.lt redakciją pasiekė skaitytojo Arūno skundas. Vyras yra nepatenkintas Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos (VMVT) darbu.
Parama nuo koronaviruso nukentėjusiems ūkininkams ir maisto gamintojams: kas ir kiek gali tikėtis?
Prasidedant antrai koronaviruso bangai pagalbos netrukus sulauks ir dirbantys žemės ūkio srityje. Jie jau gali teikti paraiškas tūkstantinėms išmokos.
Nukentėję nuo koronaviruso žemės ūkio subjektai, mažos ir labai mažos įmonės, fiziniai asmenys kviečiami teikti paraiškas gauti paramą pagal Lietuvos kaimo plėtros 2014–2020 m. programos priemonę „Išimtinė laikina parama ūkininkams ir MVĮ, kuriuos ypač paveikė COVID-19 krizė“.
Šiam paraiškų rinkimo etapui iš viso skirta 33,1 mln.
Parengta nauja plėtros programa: kaip žemės ūkis atrodys po 10 metų?
Žemės ūkio ministerija, atsižvelgdama į Vyriausybės vykdomą strateginio valdymo ir planavimo sistemos pertvarką ir siekdama įgyvendinti Nacionalinio pažangos plano (NPP) užsibrėžtą tikslą, parengė Žemės ūkio, maisto, kaimo plėtros ir žuvininkystės plėtros programos projektą.
Šiuo projektu siekiama išsiaiškinti žemės ūkio, maisto, kaimo plėtros bei žuvininkystės plėtros problemas bei jas sukeliančias priežastis.
Tūkstančiams gyventojų pradės mokėti išmokas už žemę: kas kiek gaus?
Nuo spalio 16 d. pradedami mokėti tiesioginių išmokų ir kompensacinių išmokų pagal Lietuvos kaimo plėtros 2014–2020 metų programos (KPP) priemones avansai už 2020 m. deklaruotus žemės ūkio naudmenų ir pasėlių plotus, praneša Žemės ūkio ministerija.
Planuojama, kad avansai – 365 mln. eurų – pasieks pareiškėjus iki lapkričio 30 d. Likusi išmokų dalis į pareiškėjų sąskaitas bus pervedama nuo gruodžio 1 d. Iš viso 2020 m. tiesioginėms išmokoms skirta 517 mln. eurų (2019 m. – 483 mln.
Ūkininkams išmokėta beveik 72 mln. eurų
Nuo koronaviruso krizės nukentėjusiems Lietuvos žemdirbiams išmokėta 71,4 mln. eurų. o netrukus bus išmokėta dar beveik 18 mln. eurų, pranešė Žemės ūkio ministerija (ŽŪM).
Daugiausia – beveik 23 mln. eurų – gavo pieno, galvijų, kiaulių ir daržovių augintojai bei galvijienos, paukštienos ir kiaušinių gamybos įmonės ir ūkiai. 18 mln. eurų išmokėta pieno gamintojams.
Šią savaitę pastariesiems bus pradėta mokėti dar viena kompensacijos dalis. 17,8 mln.
Duos dar pinigų: dėl koronaviruso numato po 1,8 tūkst. eurų dirbantiems žemės ūkyje
Nors Lietuvoje jau skelbiama antroji Covid-19 susirgimų banga, bent jau kol kas šalies ekonomika pamažu atsigauna. Pinigų jau buvo skirta ieškantiems darbo, pensininkams, kitoms gyventojų grupėms. Eilės sulaukė ir dirbantys žemės ūkyje – papildomų pinigų gali tikėtis tūkstančiai.
Šią savaitę Žemės ūkio ministerija registravo įsakymo projektą, kuriuo būtų tvirtinamos paramos taisyklės ūkininkams, smulkioms ir vidutinėms įmonėms, nukentėjusioms nuo pandemijos sukeltos krizės.
Žemės ūkio ministerija kreipėsi į STT: prašo atlikti tyrimą dėl Veterinarijos tarnybos veiksmų
Žemės ūkio ministerija (ŽŪM) kreipėsi į Specialiųjų tyrimų tarnybą (STT) prašydama atlikti tyrimą dėl Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos (VMVT) veiksmų, jos darbuotojams susidūrus su žiauraus elgesio su gyvūnais atvejais.
Žada keisti dyzelino lengvatas ūkininkams: keistųsi įsigijimo normos
Vyriausybė trečiadienį posėdyje spręs dėl dyzelino lengvatos žemdirbiams. Žemės ūkio ministerija (ŽŪM) siūlo koreguoti tokio dyzelino įsigijimo normas, pagal kurias valstybės biudžeto netektys sumažėtų kiek daugiau nei 6 proc., tačiau mažiau, nei buvo nurodžiusi Vyriausybė.
Vyriausybė dar pernai buvo nurodžiusi ministerijai iki šių metų birželio vidurio patikslinti lengvatinio žemdirbių dyzelino įsigijimo normas, kad būtų užtikrintas 15 proc.
Pigesnį dyzeliną daliai gyventojų teks pamiršti
Nuo birželio mėnesio su įvairiomis institucijomis derinusi Vyriausybės nutarimo projektą, Žemės ūkio ministerija paskelbė, už kokias veiklas žymėto dyzelino norma bus padidinta, už kokias sumažinta ar visai panaikinta.
Sprendžiant iš portalo degalukainos.lt šiuo metu pigiausias įprastas dyzelinas kainuoja 0,89–0,90 euro už litrą. Žymėtas dyzelinas yra beveik perpus pigesnis ir kainuoja nuo 0,47–0,51 euro už litrą. Taip yra dėl to, kad šie degalai apmokestinami mažiau.
Palionis: pateiksime viziją, kaip bus mokamos išmokos ūkininkams
Žemės ūkio ministras žada rugsėjį pateikti galutinę viziją, kaip Lietuvos ūkininkams 2021-2027 metais bus mokamos Europos Sąjungos (ES) tiesioginės išmokos – iš viso 4,1 mlrd. eurų.
Andrius Palionis sako, kad šis perskirstymas gali duoti didesnį efektą, negu išmokų lubos, nes ES valstybėms narėms paliko daug manevro laisvės.
„Dėl pačio (tiesioginių išmokų – BNS) perskirstymo nėra priimtas galutinis sprendimas, todėl negali priimti sprendimo ir dėl lubų.
Aktualu žemdirbiams: sutarta dėl 100 tūkst. eurų tiesioginių išmokų
Prezidentas Gitanas Nausėda bei žemės ūkio ministras Andrius Palionis ketvirtadienį sutarė dėl 100 tūkst. eurų tiesioginių Europos Sąjungos išmokų žemdirbiams lubų. Tikimasi, kad įvedus lubas žemės ūkio verslas taps skaidresnis, be to, smulkūs ir vidutiniai ūkiai gaus maždaug 25 proc. didesnes nei vidurkis išmokas.
Po susitikimo taip pat pranešta, kad svarstoma išmokoms pritaikyti progresinį mokestį bei taip sukaupti fondą remti smulkesnius ūkius bei inovacijas.
Maistas maitinimo įstaigose: vilioja produktais tiesiai iš kaimo
Gyventojai vis dažniau įvairių vaisių, daržovių, pieno ar mėsos produktų užsisako tiesiai iš ūkininkų. Tokiu pačiu keliu eina ir vis daugiau maitinimo įstaigų. Esą taip klientai ne tik gauna skanesnį maistą, bet ir paremiami ūkiai. Kita vertus, dėl tokio bendradarbiavimo galima gauti ir papildomų pinigų.
Visai neseniai socialiniame tinkle „Facebook“ baro „Būsi trečias“ puslapyje pasirodė įrašas, kuriuo buvo bandoma atkreipti smulkiųjų ūkininkų ar juos pažįstančių dėmesį.
Palionis: išmokų lubos ūkininkams bus 50 tūkst. mažesnės
Tiesioginių Europos Sąjungos (ES) išmokų lubos Lietuvos žemdirbiams 2021-2027 metais turėtų siekti 100 tūkst. eurų, sako žemės ūkio ministras. Pasak Andriaus Palionio, jos bus 50 tūkst. eurų mažesnės nei šioje finansinėje perspektyvoje.
„Jeigu šitam finansiniam laikotarpyje lubos siekė 150 tūkst. eurų, tai naujame laikotarpyje sieks 100 tūkst. eurų.
Lietuvos ūkininkams sumokėjo beveik po 80 eurų už kiekvieną karvę
Pieno gamintojams, susiduriantiems su ekonominiais sunkumais dėl koronaviruso krizės, išmokėta visa numatyta laikinoji valstybės pagalba – 18,5 mln. eurų, penktadienį pranešė Žemės ūkio ministerija.
Šiomis lėšomis kompensuojamos balandžio-gegužės mėnesių pieno gamintojų pajamų netektys.
Pagalbos dydis – 77,80 euro už birželio 1-ąją Ūkinių gyvūnų registre užregistruotą karvę.
Palionis papasakojo, kas žemės ūkyje gali tikėtis papildomų lėšų
ES valstybių vadovams sutarus dėl būsimo bendrijos biudžeto, taip pat dėl papildomo pagalbos paketo, aiškėja ir tai, kiek pinigų artimiausiais metais gaus Lietuvos žemdirbiai.
Ketvirtadienį apie tai žurnalistams pasakojo žemės ūkio ministras Andrius Palionis.
„Manau, kad rezultatas tikrai geras. Jeigu žiūrėti visą žemės ūkio biudžetą <...>, bendroje sumoje jis didėja beveik 900 mln. eurų. Rezultatas tikrai sveikintinas“, – kalbėjo ministras.
Kiaulienos, daržovių ir akvakultūros perdirbimo įmonėms skirs 49,5 mln. eurų
Europos Komisija patvirtino Žemės ūkio ministerijos parengtą valstybės pagalbos schemą, pagal kurią bus kompensuojami dėl COVID-19 pandemijos kiaulienos, daržovių ir akvakultūros produktus gaminančių ir perdirbančių įmonių patirti nuostoliai.
Kaip praneša Žemės ūkio ministerija, patvirtinta valstybės pagalbos schema siekia 49,5 mln. eurų.
Pagal minėtą valstybės pagalbos schemą bus teikiama dviejų formų valstybės parama: tiesioginių subsidijų forma (tam bus skirta 9,5 mln.
Nuo kitų metų bus sunkiau nusipirkti žymėto dyzelino
Lengvatiniu akcizo tarifu apmokestinamos kuro normos šiemet nemažės ir išliks tokios pačios, kaip ir pernai. Tačiau jau kitais metais kai kuriems gyventojams jos bus leista nusipirkti mažiau.
Nukentėjusiems ūkininkams – beveik po 80 eurų už karvę
Pieno gamintojai, nukentėję nuo koronaviruso pandemijos ir karantino sukeltų pasekmių, sulauks valstybės pagalbos – 27 122 gavėjams bus išdalinta 18,5 mln. eurų.
Žemės ūkio ministro įsakymu patvirtintos pagalbos dydis – 77,80 euro už pieninę karvę, informuoja ministerija.
Bendra valstybės pagalbos suma (neatskaičius mokesčių) vienam pieno gamintojui, įskaitant ir su šiuo pieno gamintoju susijusius ūkio subjektus, negalės viršyti 100 tūkst. eurų.
Pasakė, kiek pinigų Lietuvos žemės savininkai gali tikėtis kitais metais
Nuo kitų metų pradžios įsigalios naujas ES biudžetas, kuriame, be kita ko, numatytos išmokos Lietuvos ir kitų šalių ūkininkams. Nors liko tik pusmetis, kiek pinigų tūkstančiai ūkininkų gali tikėtis kitąmet, dar nėra aišku. Tiesa, jų gali būti daugiau nei dabar.
Šiuo metu Lietuvos, kaip ir Latvijos ar Estijos ūkininkai, gauna 196 eurų dydžio vienkartinę metinę išmoką už 1 ha žemės. Tuo metu, pavyzdžiui, Nyderlandų ūkininkai gauna 403 eurų, o Belgijos – 386 euro.
Seimas griežtina genetiškai modifikuotų produktų patekimą į Lietuvą
Seimas spręs, kurie genetiškai modifikuoti augalai ir kiti produktai galės būti auginami ar naudojami Lietuvoje. Jų sąrašą tvirtintų aplinkos ministras.
Seimas šią savaitę priėmė svarstyti tai numatančias Genetiškai modifikuotų organizmų įstatymo pataisas.
Jos numato, kad Lietuvoje būtų draudžiama naudoti ar auginti kai kuriuos genetiškai modifikuotus produktus, nors Europos Sąjungoje juos naudoti būtų galima. Dėl to turėtų susitarti Aplinkos ir Žemės ūkio ministerijos.
Nori skirti 15 mln. eurų valstybės paramą pieną tiekiantiems ūkininkams
Siekiant paskatinti pieno gamintojų atsigavimą po koronaviruso krizės ir kompensuoti jų netektis dėl karantino, ketinama suteikti beveik 15 mln. eurų tikslinę finansinę paramą, į kurią galėtų pretenduoti apie 18 tūkst. melžiamų karvių augintojų.
Tokią naują informaciją apie valstybės paramą žemės ūkiui Seimo Kaimo reikalų komitete trečiadienį pateikė Žemės ūkio ministerijos Tvarios žemės ūkio gamybos grupei vadovaujantis Karolis Anužis.
Nausėda ragina užtikrinti valstybės maisto rezervą
Prezidentas Gitanas Nausėda ragina Žemės ūkio ministeriją (ŽŪM) užtikrinti valstybės maisto rezervą, kad jame pakaktų būtiniausių produktų. Tuo metu ministras Andrius Palionis tikina, kad Lietuvoje maisto nepritrūks.
G. Nausėdos teigimu, nepaisant ŽŪM patikinimų, iki šiol atliktos ne visos užduotys, susijusios su rezervo kaupimu.
„Valstybės rezervo formavimas gali tapti priemone, skatinančia žemės ūkio sektorių ir padedančia jam įveikti ekonomines ir finansines problemas.
Seime – siūlymas miškų valdymą perduoti Žemės ūkio ministerijai
Trys parlamentarai siūlo miškų valdymą ir valstybės politikos formavimą perduoti Žemės ūkio ministerijai. Dabar šias funkcijas atlieka Aplinkos ministerija.
Tokias pataisas siūlo valstietis Viktoras Rinkevičius, konservatorius Kazys Starkevičius ir socialdarbietis Petras Čimbaras. Pastarieji du parlamentarai dirba Seimo Kaimo reikalų komitete.
„Dabar Aplinkos ministerija vykdo ir ūkinę, ir aplinkosauginę funkcijas.
Apsisaugojimui nuo vilkų bus galima gauti po 5 tūkst. eurų
Pagal įstatymą vilkų medžioklė galėtų trukti iki balandžio, tačiau išnaudojus 120 sumedžiotų gyvūnų limitą, ji jau sustabdyta. Beveik tuo pačiu metu paskelbta nauja priemonė apsisaugoti nuo jų daromos žalos.
Žemės ūkio ministerija registravo ministro įsakymo projektą, kuriame teigiama, kad priemonės tikslas – prevencinių priemonių taikymas siekiant sumažinti visuomeninio konflikto lygį išsaugant rūšių ir buveinių biologinę įvairovę.
Vilniuje liekantis ŽŪM bandys susigrąžinti išėjusius darbuotojus
Žemės ūkio ministro dovana į Kauną iš Vilniaus kraustytis nenorintiems ministerijos valdininkams – esą jam vadovaujant kraustymosi nebus. Tuo metu Ramūnas Karbauskis atkerta, kad ne Andrius Palionis kraustynėms diriguoja, ir tikina, kad ministerija vis tiek bus perkraustyta į laikinąją sostinę.
Dėl beveik metus vykstančio chaoso ir nežinios ministeriją jau paliko bene trečdalis darbuotojų. Ministras Palionis žada bandyti juos susigrąžinti.
Patirtis ar sutapimas: ŽŪM ministerija tampa atžalų įdarbinimo tarnyba?
Ramūno Karbauskio dar kadencijos pradžioje išsakytas pažadas, kad ši valdžia netaps įdarbinimo tarnyba giminaičiams, kelia vis didesnių klaustukų. Sutapimas ar ne, tačiau žemės ūkio ministru tapus socialdarbiečiui Andriui Palioniui, šiltas vietas ministerijoje rado jau antra šios partijos nario dukra. Vos 24-erių mergina pačiam ministrui patarinės kol kas dar nežinomais klausimais. Beje, nedaug trūko, kad įdarbintas būtų dar ir trečio partiečio vaikas.
Palionis: ŽŪM veikiausiai dirbs ir Vilniuje, ir Kaune
Žemės ūkio ministerija (ŽŪM) greičiausiai dirbs ir Kaune, ir Vilniuje, sako žemės ūkio ministras Andrius Palionis, teigiantis, kad pats turėtų likti dirbti sostinėje.
Pasak jo, galutinai į perkėlimo klausimus atsakys darbo grupė, šiuo metu vertinanti ministerijos informacijos srautus, skyrių bendradarbiavimą ir ryšius su pavaldžiomis įstaigomis.