swedbank
Šiame puslapyje rasite informaciją apie gairę pavadinimu „swedbank“. Visi straipsniai, video, nuotraukos, komentarai patalpinti tv3.lt naujienų portale apie gairę pavadinimu „swedbank“.
Žinia „Swedbank“ klientams: gali sutrikti kai kurios banko paslaugos
Vienas didžiausių šalyje komercinių bankų trečiadienį praneša apie atnaujinamas informacines sistemas, dėl ko dalis klientų gali patirti keblumų naudodamiesi banko paslaugomis.
„Swedbank“ Lietuvoje savo oficialioje socialinio tinklo paskyroje praneša apie galimus trikdžius naktį iš trečiadienio į ketvirtadienį.
„Naktį iš trečiadienio į ketvirtadienį (vasario 8 d.) „Swedbank“ planuoja vykdyti reguliarų IT sistemų atnaujinimą.
Kam ir kiek šiemet kyla atlyginimai: šįkart privačiame sektoriuje algos augs lėčiau
Šiais metais viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimai kyla sparčiau nei privačiame sektoriuje, sako „Swedbank“ vyriausiasis ekonomistas Nerijus Mačiulis. Dėl sumažėjusios paklausos ir neigiamo poveikio dėl palūkanų normų, privačiame sektoriuje prognozuojamas kuklesnis augimas.
„Daugeliui viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimai kyla ir šiais metais jie kyla sparčiau nei privačiame sektoriuje.
Kazino pralošti milijonai: virš 3 mln. eurų nurašė nuo Lietuvos pensininkų, kaupiančių SEB ir „Swedbank“
Pastaruoju metu netyla kalbos apie Estijoje registruotos investicinės bendrovės „BaltCap“, kuri stato ir nacionalinį stadioną Vilniuje, buvusį partnerį, kuris, kaip įtariama, pralošė milijonus eurų.
Dėl to nuostolių patyrė ne tik Estijos, bet ir Lietuvos pensijų fondai, investavę į minėtą bendrovę.
Investavo 14,62 mln.
„Swedbank“ gerina šių metų Lietuvos BVP prognozę – augs 1,8 proc.
Vienas didžiausių komercinių šalies bankų „Swedbank“ pagerino šių metų Lietuvos bendrojo vidaus produkto (BVP) prognozę – anot jo, ekonomika augs 1,8 proc. Pernai lapkritį skelbta, kad augimas sieks 1,2 procento.
Banko ekonomistų vertinimu, pernai ekonomika išvengė nuosmukio dėl spartaus verslo, ypač dėl valstybės investicijų augimo ir metų pabaigoje kiek atsigavusio gyventojų vartojimo.
Bankas tikisi, kad 2025 metais šalies ekonomika augs 2,5 proc.
Sunku patikėti: žada, kad šiemet atlyginimai augs greičiau nei kainos
Ekonomistai žada, kad šiemet gyvensime geriau. Dar labiau mažės infliacija, o tai įvertinę centriniai bankai turėtų sumažinti ir palūkanų normas. Taip pat atlyginimai augs sparčiau nei kainos. Vis tik neatmetamas ir blogesnis scenarijus, kurį gali lemti geopolitiniai procesai ar ekonominės politikos klaidos.
„Swedbank“ vyriausiasis ekonomistas Nerijus Mačiulis tikino, kad mato gerėjančias ekonomikos tendencijas pasaulyje ir Lietuvoje.
„Swedbank“ Lietuvoje uždirbo 361 mln. eurų pelno – 2,5 karto daugiau
„Swedbank“ praneša, kad 2023 metais Lietuvoje uždirbo 361 mln. eurų grynojo pelno, t. y. 152 proc. daugiau nei 2022 metais, kai pelnas siekė 143 mln. eurų. Pasak banko, tai lėmė reikšmingas verslo kreditavimo portfelio augimas, aukštas privačių klientų aktyvumas, Europos centrinio banko vykdoma monetarinė politika ir kitos priežastys.
2023 metais „Swedbank“ Lietuvoje bendrosios pajamos siekė 762 mln. eurų, grynosios palūkanų pajamos siekė 609 mln. eurų, grynosios komisinių pajamos – 122 mln.
Sutriko „Smart-ID“ veikla: žmonės negali prisijungti prie banko
Pirmadienį daugelis vartotojų negali prisijungti prie interneto banko naudodamiesi specialia programėle „Smart-ID“.
Sausio 22 d. gyventojai, kurie prie savo banko mėgino jungtis su „Smart-ID“ programėle, to padaryti negali.
Portalo tv3.lt skaitytoja Ugnė pastebėjo negalinti prisijungti prie „Swedbank“ interneto banko. Telefone jai pasirodo toks pranešimas:
„Paslauga laikinai neprieinama. Bandykite prisijungti po kelių minučių vėl arba naudokite kitą prisijungimo būdą.
„Swedbank“ įspėja gyventojus apie naujus sukčius: siūlo lengvai užsidirbti žiūrint „Youtube“
Pastaruoju metu ėmė plisti naujas sukčiavimo būdas – per įvairias pokalbių programėles siunčiamose žinutėse siūloma užsidirbti, peržiūrėjus „Youtube“ vaizdo įrašus, perspėja „Swedbank“ saugumo ekspertai.
„Atsitiktiniais numeriais žinutes siunčiantys sukčiai žada 2–5 eurų dydžio atlygį už „Youtube“ vaizdo įrašų žiūrėjimą ir patiktukų uždėjimą. Žinutės gavėjui sutikus, sukčiai nurodo peržiūrėti ir pamėgti 3–4 pavyzdinius vaizdo įrašus bei atsiųsti ekrano nuotraukas.
Siūlo nusipirkti butus vos už kelis tūkstančius eurų: rizikos daugiau nei naudos?
Lietuvoje būsto įperkamumas pasiekė rekordines žemumas, todėl gyventojams dažnu atveju tenka taupyti ir gyventi nuomojamame bute. Tačiau varžytynėse siūlomo būsto kainos kai kuriais atvejais nė kiek neprimena rinkos kainų, kadangi pradinė kaina gali siekti ir vos kelis tūkstančius eurų. Tiesa, specialistai įspėja nesusigundyti pirmu pasitaikiusiu skelbimu ir įvertinti galimas rizikas.
Internetiniame puslapyje „evarzytines.
Butas Palangoje daug brangesnis nei vila su baseinu Ispanijoje: lietuviai gyvena geriau nei ispanai?
Būsto įperkamumui išliekant rekordinėse žemumose, išryškėja ir tam tikri kainų skirtumai tarp Lietuvoje parduodamo nekilnojamojo turto (NT) objektų ir užsienyje.
Štai „Luminor" banko ekonomistas Žygimantas Mauricas ironiškai aprašė vieną iš situacijų, kuomet nusipirkti gerokai didesnę vilą Ispanijoje ir dar su baseinu bei trimis kambariais gali būti pigiau nei, pavyzdžiui, perkant būstą Palangoje.
„Reikia jūsų patarimo.
REKLAMA
REKLAMA
„Swedbank“ analitikas: būsto įperkamumas – prasčiausias per dešimtmetį
„Swedbank“ skaičiuojamas būsto įperkamumo indeksas Lietuvoje toliau blogėja, o tai lėmė buvo itin didelis pastarųjų metų kainų šuolis bei rekordiškai didėjusios palūkanų normos.
„Būsto įperkamumas yra nukritęs į tikrai mažą lygmenį ir yra maždaug 2010 metų lygio“, – ketvirtadienį indekso pristatyme sakė „Swedbank“ vyresnysis ekonomistas Vytenis Šimkus.
Pavyzdžiui, Vilniuje šiuo metu indeksas siekia 86 punkto. Tai reiškia, kad vidutinio namų ūkio pajamos yra maždaug 14 proc.
Jauni žmonės Lietuvoje uždirba vidutiniškai apie 1200 eurų į rankas: aišku, kiek dar reiktų, kad jie taupytų
Jauni Lietuvos gyventojai taupo nepakankamai: penktadalis iš viso neturi santaupų, o beveik trečdalis sugebėtų iš santaupų išgyventi iki vieno mėnesio. Pasak naujausių ekonomistų apklausų, jauni žmonės vidutiniškai į rankas uždirba apie 1200 eurų per mėnesį, tačiau tam, kad galėtų taupyti, prie algos reikėtų pridėti dar beveik 600 eurų.
Jaunimui kaupti trukdo brangi nuoma bei įprotis gyventi socialiniuose tinkluose, kurie esą skatina neatsakingai leisti pinigus.
Dalis darbuotojų šiemet gaus premijas: tokia darbdavio dovana tampa vis populiaresnė
Artėjant šventėms lietuviai jau svajoja apie dovanas ir pinigines premijas. Darbdaviai sako, kad kai darbuotojų nuolat trūksta, nemokėti premijų lojaliesiems būtų neatleistina, tad vieni gaus keliasdešimt eurų, o kiti ir po kelis tūkstančius.
Lietuviai jau dairosi ir dovanų draugams bei artimiesiems, tačiau dauguma išlaidauti neketina – planuoja išleisti tiek pat, kiek pernai, nors kainos didesnės bent dešimtadaliu.
Pristatė naujovę – sumoka už laikomus pinigus sąskaitoje: ar to griebsis ir Lietuvos bankai?
Būsto įperkamumas Lietuvoje yra vis dar rekordiškai žemas, o palūkanų normų pikas už pasiskolintus pinigus bent jau kol kas verčia susimąstyti, ar iš tiesų būsite pajėgūs kas mėnesį atsiskaityti su finansų įstaiga. Tačiau dalis bankų pasiūlė naujovę – už laikomus pinigus banke sumoka palūkanas.
SEB bankas Latvijoje privatiems klientams nuo lapkričio 1 dienos moka 0,4 proc. metines palūkanas už einamosiose sąskaitose laikomus pinigus, kai jų suma neviršija 5000 eurų.
„Swedbank“ sumokėjo 52,5 mln. eurų, SEB – 34 mln. eurų solidarumo įnašo
Pasibaigus antros solidarumo įmokos mokėjimo terminui, vieni didžiausių Lietuvos komercinių bankų „Swedbank“ ir SEB pranešė į valstybės biudžetą pervedę atitinkamai 52,5 mln. ir 34,1 mln. eurų.
Tai BNS patvirtino „Swedbank“ Lietuvoje atstovė ryšiams su visuomene Daiva Taučkėlaitė ir SEB komunikacijos projektų vadovė Leontina Zabarauskienė.
Tokios įmokos pervestos už trečiąjį šių metų ketvirtį. Už antrąjį ketvirtį abu bankai rugpjūtį sumokėjo atitinkamai 25 mln.
Gyventojai pasipiktinę: kodėl turime susimokėti grynaisiais išsiimdami savo pačių pinigus?
Pastaruoju metu Lietuvos bankai daugiausia kritikos iš gyventojų susilaukia dėl rekordinių paskolų palūkanų ir augančio pelno. Vis tik lietuviai piktinasi ir kitais mokesčiais. Pavyzdžiui, kodėl bankai reikalauja susimokėti atliekant pervedimus ar tiesiog išsigryninant savo pinigus?
Viena moteris socialiniame tinkle „Facebook“ pasidalino, kad bankomate iš paprastos debetinės kortelės nusiėmė 400 eurų grynaisiais ir už tai teko susimokėti net 8 eurus komisinių.
„Swedbank“ ir ERPB skolina 16 mln. eurų logistikos centrui „J55“ prie Gariūnų
„Swedbank“ kartu su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) suteikė 16 mln. eurų sindikuotą paskolą prie Gariūnų esančio logistikos centro „J55“ statybai – jį vysto nekilnojamojo turto (NT) plėtros bendrovė „Sirin Development“.
Finansavimas suteiktas pirmiems dviem projekto etapams – jų metu baigtos 20 tūkst. kv. metrų ir 15 tūkst. kv.
Šiaulių bankas brangina paslaugas, „Swedbank“ įkainių nekeičia
Šiaulių bankas nuo kitų metų didina kai kurių paslaugų kainas, tuo metu „Swedbank“ tarifų keisti kol kas neplanuoja, o SEB bankas nekomentuoja savo planų, BNS nurodė bankų atstovai.
Šiaulių banko komunikacijos grupės vadovė Monika Rožytė BNS teigė, kad dalis įkainių keisis nuo sausio 1-osios.
„Įkainius peržiūrime kasmet, šiais metais ne išimtis. Įvertinus klientų elgseną ir jų poreikius, kaštų struktūrą bei paslaugų kainodarą įkainiai bus keičiami nuo sausio 1 dienos.
Naudojate tokį banko kortelės ar „Smart-ID“ PIN kodą? Įspėja – taip prarasite pinigus
Nors technologinė pažanga leidžia tam tikrus mokėjimus atlikti bekontakčiu būdu nesuvedant jokio PIN kodo, tačiau kai kuriais atvejais to neužtenka, todėl būtina tvirta autentifikacija. Banko atstovai atkreipia gyventojų dėmesį, kokių slaptažodžių, net jei juos sukūrė ir pats bankas, nepatariama naudoti, mat kai kuriais atvejais naudojami PIN kodai gali tapti lengvai pasiekiama dovana sukčiams.
„Swedbank“ pašalino techninius nesklandumus: gyventojai gali naudotis paslaugomis
„Swedbank“ bankas ketvirtadienį pranešė apie laikinus trikdžius, todėl prisijungti prie išmaniosios programėlės ar atsiskaityti interneto banke daliai klientų galėjo nepavykti. Visgi vėliau bankas informavo, kad nesklandumai buvo pašalinti.
„Swedbank“ atstovai po paskelbtos žinios apie galimus nesklandumus, susijusius su banko teikiamomis paslaugomis, kiek vėliau informavo savo klientus, kad visi techniniai nesklandumai buvo išspręsti.
„9:21 val.
Jūratė Cvilikienė. Kalbėkime su vaikais apie pinigus, kol jie dar mūsų klauso. Kodėl tai taip svarbu?
Net 19 proc. tėvų mano, kad vaikai patys išmoks valdyti finansus ir apie tai su savo atžalomis nekalba, atskleidžia „Swedbank“ Finansų instituto užsakymu atlikta 5–23 metų amžiaus vaikų turinčių šalies gyventojų apklausa. Tačiau išmokti teisingai ir tvariai valdyti savo finansus be finansinių žinių – neįmanoma. Tuo metu atsitraukti nuo atsakomybės ir tikėtis, kad visko išmokys mokykloje taip pat nereikėtų. Aptarkime, kodėl.
Justina Bagdanavičiūtė. Kada nustosime minėti Tarptautinę taupymo dieną?
Susikurti gerą santykį su taupymu – ne taip jau ir paprasta. Dažnai atrodo, kad tikrai yra kur išleisti pinigus dar šiandieną, o ateities finansiniai tikslai – taip sunkiai apčiuopiami, kad rasti motyvacijos jų siekti gali būti sudėtinga. Vis dėlto, kaip rodo „Swedbank“ tyrimai, taupančių gyventojų daugėja.
Galėtume sakyti, kad oficialiai taupymo diena kaip simbolis nustos būti reikalingas tuomet, kai nepajudinamą taupymo įgūdį bei santaupų turės visi be išimties gyventojai.
Greta Ilekytė. Ar Lietuvos ekonomika jau atlaikė visus išbandymus?
Šių metų žiemą pasitinkame gerokai ramesni nei praėjusią – dujų kaina stabilizavosi, o Europos gyventojams nebegresia šalti namai, ištuštėjus dujų saugykloms. Elektros, kaip ir kitų žaliavų kainos, atsitraukė nuo rekordinių aukštumų, o įtampa tiekimo grandinėse atslūgo. Be to, išsikvėpė ir infliacija – metinis jos rodiklis Lietuvoje jau siekia vos 3 proc. Galiausiai, atsparumą demonstruoja ir pramonė, ir nemaža dalis eksportuotojų, ir vartotojai.
„Swedbank“ pelnas šiemet augo iki 276 mln. eurų
Vienas didžiausių bankų Lietuvoje „Swedbank“ per devynis šių metų mėnesius uždirbo 276 mln. eurų grynojo pelno – 3,4 karto daugiau nei prieš metus.
Reikšmingos įtakos banko finansiniams rezultatas turėjo augančios verslo apimtys, didėjantis klientų aktyvumas, augusios palūkanų normos, pranešė bankas.
„Swedbank“ už antrąjį ketvirtį sumokėjo 28 mln. eurų solidarumo įnašo, o dar 51 mln. eurų sukaupė už trečiąjį ketvirtį.
„Swedbank“ indėlių apimtys per metus išaugo 5 proc.
„Ignitis grupė“ iš „Swedbank“ ketina skolintis iki 70 mln. eurų
Valstybės valdoma energetikos grupė „Ignitis grupė“ iš banko „Swedbank“ ketina skolintis iki 70 mln. eurų. Lėšos bus naudojamos apyvartiniam kapitalui užtikrinant grupės likvidumą.
Grupės valdyba antradienį pritarė ketinimui sudaryti 70 mln. eurų dvejų metų trukmės kredito linijos sutartį su „Swedbank“, per „Nasdaq“ Vilniaus biržą pranešė grupė.
Sutartis bus pasirašyta artimiausiomis dienomis.
Pradėta platinti nauja Vyriausybės taupymo lakštų emisija
Pirmadienį pradėta platinti nauja vienerių metų trukmės Vyriausybės taupymo lakštų (VTL) emisija, už kurią bus mokama 3,8 proc. metinių palūkanų.
Taupymo lakštų emisija bus platinama spalio 2-16 dienomis, o išperkama 2024 metų spalio 17 dieną, pranešė Finansų ministerija.
VTL galima įsigyti per Finansų ministerijos atrinktus platintojus – „Swedbank“ arba SEB bankus.
Per rugpjūtį vykusį pirmosios VTL emisijos platinimą gyventojai įsigijo VTL už 65,7 mln.
Lietuviai atostogoms išleidžia vis daugiau: aiškėja nauja šalis favoritė
Vasaros atostogų metu lietuviai pinigų netaupė. Didieji bankai suskaičiavo, kad atostogoms užsienyje tautiečiai išleido dešimtadaliu daugiau – ir dėl infliacijos, ir dėl to, kad patys negailėjo pinigų ir norėjo atsipalaiduoti. Vis labiau lietuvius domina brangios kryptys, pavyzdžiui, vaizdingoji Islandija, į kurią vien skrydžio bilietai gali kainuoti 700 eurų.
Greta ILekytė. Kodėl infliacija nebėra didžiausia Lietuvos problema?
Rugsėjį, po keturių mėnesių pertraukos, Lietuvoje vėl užfiksuota teigiama mėnesinė infliacija, kuomet kainos buvo 0,7 proc. didesnės nei rugpjūtį. Vis dėlto, net ir neigiamos mėnesinės infliacijos periodui, panašu, jau pasibaigus, metinė infliacija Lietuvoje rugsėjį siekė 4,1 proc. ir buvo mažiausia per pastaruosius dvejus metus.
„Swedbank“ klientams šiemet išduota vartojimo paskolų už daugiau nei 69 mln. eurų
Per pirmąjį šių metų pusmetį bendra banko suteiktų vartojimo paskolų suma gyventojams sudarė daugiau nei 69 mln. eurų. Tai 23 proc. didesnė suma nei tuo pačiu laikotarpiu prieš metus, atskleidė „Swedbank“ duomenys.
Anot „Swedbank“ Vartojimo paskolų ir automobilių finansavimo departamento direktoriaus Tomo Puliko, šiemet gyventojai gana aktyviai kreipėsi dėl paskolos saulės elektrinėms ir automobiliams įsigyti.
„Swedbank“ atstovė: kai kurių gyventojų papildomas uždarbis sudaro 800 eurų ar didesnę sumą per mėnesį
„Swedbank” atlikta apklausa rodo, kad papildomai uždarbiaujantys lietuviai dažniausiai dirba 5–10 valandų ir užsidirba iki 100 eurų per mėnesį siekiančią sumą, teigia banko Finansų instituto vadovė Jūratė Cvilikienė. Taip pat, pasak jos, 2017–2023 m. periodu smarkiai sumažėjo dirbančių papildomai ir šiais metais 39 proc. lietuvių.
„Mūsų apklausa atskleidžia, kad didžioji dauguma gyventojų, kurie dirba papildomai, tam skiria labai nedaug laiko, apie 5–10 val.
Gyventojai turės gudrauti arba važinėti 70 km: pinigai guli bankuose, bet į juos patekti – vis sunkiau
Įprastinius reikalus su banku daugelis dažniausiai sutvarko internetu. Tačiau daugiau nei pusė vyresnių lietuvių elektronine bankininkyste nesinaudoja. Bankai toliau uždarinėja savo skyrius. Tad vyresni gyventojai turi arba važinėti dešimtis kilometrų, arba pažeisdami sutartis savo elektroninę bankininkystę patikėti giminėms.
Savivaldybių asociacija pripažįsta, kad regionuose veikusių bankų skyrių uždarymas yra problema vietos gyventojams.
„Swedbank“ paskolins 8 mln. eurų Šiaulių policijos komisariato statyboms
Bankas „Swedbank“ suteiks 8 mln. eurų paskolą fondui „Baltcap Infrastructure Fund“ priklausančiai bendrovei „Safe Community“, kuri statys Šiaulių apskrities vyriausiojo policijos komisariato administracinį pastatą ir vėliau jį prižiūrės.
Naujasis maždaug 5,2 tūkst. kv. metrų ploto pastatas iškils Purienų gatvėje šalia vieno iš dabartinių policijos komisariato pastatų.
„Swedbank“ įspėja klientus apie naują sukčiavimo būdą per „Facebook“
Vienas didžiausių šalies komercinių bankų įspėja klientus nepakliūti į sukčių pinkles. Jie sugalvojo naują būdą vilioti pinigus socialiniame tinkle „Facebook“.
Oficialioje paskyroje bankas gyventojus informuoja:
„Pastaruoju metu pastebime naują sukčiavimo būdą. Sukčiai įsilaužia į gyventojų „Facebook“ paskyras ir jų vardu per „Messenger“ susirašinėjimo platformą siunčia žinutes visiems nulaužtų paskyrų kontaktams neva laimėję loterijoje ir norintys tariamą laimėjimą pasidalinti.
„Swedbank“ atsisako taupomojo indėlio paslaugos
Vienas didžiausių šalies komercinių bankų nebeteiks taupomojo indėlio paslaugos. Kitaip nei terminuotasis indėlis, taupomasis leido klientams bet kada jį papildyti ir atsiimti dalį lėšų nesuėjus terminui.
„Swedbank“ atstovė ryšiams su visuomene Daiva Taučkėlaitė paslaugos atsisakymą paaiškino taip:
„Prieš keletą metų savo klientams pasiūlėme labai panašią, tačiau kur kas funkcionalesnę paslaugą – E.taupyklę.
PVM lengvata maistui: ekonomistas įvertino, ar produktai pradėtų pigti
„Swedbank“ vyriausiasis ekonomistas Nerijus Mačiulis teigia, kad PVM lengvatos būtiniausiems maisto produktams taikymas būtų subsidija verslui, o ne pagalba nesugebantiems įpirkti maisto. Anot jo, Europos Komisijos (EK) atlikti tyrimai parodė, kad tokia priemonė pasiteisino tik Norvegijoje, kitose Europos valstybėse kainos beveik nepasikeitė.
„Galima pasižiūrėti Europos Komisijos tyrimus ir tie rezultatai nėra labai džiuginantys.
Ekonomistas Nerijus Mačiulis: yra daug erdvės prekių pigimui
„Swedbank“ vyriausiasis ekonomistas Nerijus Mačiulis mano, kad jau šių metų pabaigoje infliacija Lietuvoje gali siekti apie 2,5 proc. Pasak jo, dar yra daug erdvės prekių pigimui, o taip pat šiais metais toliau sulauksime defliacinių mėnesių.
„Tęsis tą pati tendencija, kurią matėme. (...) Metų pabaigoje ji (infliacija – ELTA) bus apie 2,5 proc. ir tam yra visi veiksniai. Matome, kad gamintojų kainų indeksas, Lietuvos parduodamos pramonės produkcijos kainos yra 8,5 proc.
Kažkas pervedė pinigų? Pateikite siuntėjo dokumentą, kitaip pinigų negausite
Kalbama, kad asmens duomenys yra jautri informacija, kurios negalima niekam atskleisti. Juolab negalima atskleisti kito žmogaus asmens duomenų. Tačiau atrodo, kad bankui asmens duomenų apsauga kartais negalioja. Jis gali pareikalauti, kad atsiųstumėte kito asmens dokumento nuotrauką. To nepadarius, bus įšaldyti jūsų pinigai.
Su tokia situacija susidūręs vilnietis Nerijus (tikrieji vardas ir pavardė redakcijai žinomi). Jis savo patirtimi pasidalijo viename socialiniame tinkle.
„Swedbank“ atstovė spaudai – Taučkėlaitė
Komunikacijos bei ryšių su visuomene specialistė Daiva Taučkėlaitė jungiasi prie „Swedbank“ komunikacijos komandos – ji tapo „Swedbank“ Lietuvoje atstove ryšiams su visuomene.
D. Taučkėlaitė pakeitė gegužę pasitraukusį daugiau nei 12 metų banke dirbusį Saulių Abraškevičių.
„Per pastaruosius kelerius metus finansų industrijoje vyko nemažai svarbių pokyčių. Tikiuosi, kad mano sukaupta patirtis bus vertinga siekiant banko užsibrėžtų tikslų“, – pranešime sakė D. Taučkėlaitė.
„Luminor“ ir „Swedbank“ skolina 150 mln. eurų „Agrokoncerno“ grupei
Bankai „Luminor“ ir „Swedbank“ paskolino 150 mln. eurų grūdų prekybos ir eksporto bendrovei „Agrokoncerno grūdai“.
Finansavimą sudaro pratęsta 100 mln. eurų kredito linija ir 50 mln. eurų overdrafto limitas. Abu bankai finansavimą užtikrino lygiomis dalimis, pranešė bankas.
Pasak „Agrokoncerno grūdų“ direktoriaus Karolio Šimo, tai padės išlaikyti augimo tempus, įmonė galės sklandžiai ir laiku atsiskaityti su ūkininkais.
Jauni žmonės – finansiškai pažeidžiamiausi Lietuvoje: stokoja ir pinigų, ir žinių
Lietuvoj finansiškai labiausiai pažeidžiami 18–29 metų žmonės, rodo naujausias tyrimas. Anot jo, tarp visų amžiaus grupių jie pasižymi tiek prasčiausiais finansiniais gebėjimais, tiek ir silpniausiomis žiniomis apie finansus.
„Swedbank“ paskolino 1 mln. eurų naujai „Krekenavos“ įrangai
„Swedbank“ žemės ūkio bendrovei „Krekenava“ paskolino apie 1 mln. eurų naujos kartos savaeigiams purkštuvams įsigyti.
Finansavimas suteiktas palankesnėmis sąlygomis, bendrovei gavus tvaraus ūkininkavimo sertifikatą, pranešė bankas.
„Krekenava“ planuoja įsigyti Vokietijoje pagamintus savaeigius purkštuvus „Horsch Leeb 8.300 PT“, kurie leidžia efektyviau panaudoti augalų apsaugai skirtus preparatus ir taip sumažina poveikį aplinkai.
Į tokias valstybes pinigų pervesti neleis: šio banko klientų laukia pokyčiai
Lietuvoje veikiantis „Swedbank“ bankas jau netrukus nebevykdys pervedimų į dešimtis šalių. Tuo metu kiti bankų atstovai užsimena, ar artimiausiu metu numatoma praplėsti valstybių, į kurias gyventojai negalėtų vykdyti mokėjimų, sąrašą.
„Swedbank“ nekeičia Lietuvos BVP prognozės – šiemet ji smuks 0,3 proc.
Bankas „Swedbank“ nekeičia šių metų Lietuvos bendrojo vidaus produkto (BVP) prognozės – kaip ir balandį, manoma, kad šiemet šalies ekonomika smuks 0,3 proc.
Tuo metu kitais metais šalies ekonomika turėtų augti 1,5 proc. – 0,3 proc. punkto mažiau nei prognozuota sausį ir balandį, teigiama trečiadienį išplatintame „Swedbank“ pranešime.
Greta Ilekytė. Gamtos stichijų kaina: kiekvienas jau sumokėjome bent po 400 eur
Prieš kelias dienas JAV kosmoso agentūra NASA konstatavo, kad ši liepa tapo karčiausiu mėnesiu nuo 1880-ųjų. Liepą taip pat net 3 kartus pagerinti visų laikų karščiausios dienos rekordai. Klimatą tyrinėjantys mokslininkai sako, kad jau artimiausioje ateityje sulauksime naujų rekordų, rašoma pranešime spaudai.
Kylant pasaulinei temperatūrai, tokios gamtos stichijos kaip karščio bangos, sausros, potvyniai ar uraganai taps vis dažnesnės.
„Swedbank“ nebevykdys mokėjimų į 61 aukštos rizikos valstybę
Bankas „Swedbank“ skelbia nuo rugsėjo nebevykdysiantis pervedimų į 61 aukštos rizikos šalį. Taip, anot banko, siekiama sumažinti pervedimų į užsienio šalis riziką.
Tarp valstybių, į kurias mokėjimai nebus atliekami – Afganistanas, Aruba, Bisau Gvinėja, Brunėjus, Burkina Fasas, Centrinės Afrikos Respublika, Mergelių salos, Džibutis, Eritrėja, Fidžis, Gambija, Gvinėja, Haitis, Irakas, Iranas.
„Swedbank“ įspėja klientus apie galimus trikdžius
Vienas didžiausių šalies komercinių bankų praneša, kad šią naktį gali laikinai neveikti kai kurios paslaugos.
„Naktį iš trečiadienio į ketvirtadienį (rugpjūčio 10 d.) „Swedbank“ planuoja vykdyti reguliarų IT sistemų atnaujinimą. Dėl atnaujinimo darbų gali trumpam sutrikti kai kurios banko teikiamos paslaugos“, – rašoma banko paskyroje socialiniame tinkle.
Matas Laukevičius. Dilema rinkose: ar antroje metų pusėje suveiks atidėtas bazinių palūkanų efektas?
Pasaulio ekonomikos prognozė šiems metams gerėja, bet tai nebūtinai yra geros žinios investuotojams. Akcijų rinkos pirmąjį metų pusmetį nemaža dalimi gyveno lūkesčiais, kad centriniai bankai užbaigs bazinių palūkanų didinimo ciklą antroje metų pusėje.
Jei paaiškės, kad palūkanų didėjimas numatomas ir kitąmet, gali tekti pervertinti dabartinius akcijų kainų rodiklius. Infliacinį spaudimą vėl gali padidinti atsigavusi naftos paklausa ir pradėjusi kilti jos kaina.
Didžiausi bankai Lietuvoje skirtingi, bet jų savininkai – tie patys: kam atitenka lietuvių pinigai?
Trys didžiausi komerciniai bankai Lietuvoje užima liūto dalį visos mažmeninės bankininkystės rinkos. Šiemet jie uždirba rekordinius pelnus, o jų dalis atitenka tiems patiems akcininkams.
Jau daug metų pripažįstama, kad konkurencija Lietuvos finansų sektoriuje yra per maža, o koncentracija – per didelė. Galbūt dėl to už kai kurias jų paslaugas lietuviai moka kone didžiausią kainą visoje euro zonoje.
SEB ir „Swedbank“ skaičiuoja milžiniškus pelnus: norima į Lietuvą pritraukti kitų šalių bankus
Lietuvos bankai raško išaugusių palūkanų vaisius – fiksuoja milžiniškus pelnus. Pasak Lietuvos banko specialistų, sumos rekordinės: per pirmąjį šių metų pusmetį du didieji Lietuvos komerciniai bankai „Swedbank“ ir SEB sugebėjo uždirbti beveik 240-čia milijonų eurų daugiau grynojo pelno nei pernai per tą patį laikotarpį.
„Kaip sakytų tūlas, mūsų tautietis – visus bankus reikia smaugti, reikia juos žudyti, šaudyti. Juokauju.
„Swedbank“ skolina 4,8 mln. eurų „Eften“ būsto projektui Kaune
Bankas „Swedbank“ paskolino 4,8 mln. eurų „Eften Capital“ valdomos nekilnojamojo turto bendrovės išvystytam butų nuomos projektui Kaune.
„Eften“ daugiabučių statybos Žeimenos gatvėje baigtos pavasarį. Juose nuomai pasiūlyti 96 būstai, pranešė bankas.
„Nuo balandžio esame išnuomoję du trečdalius būstų ir matome, kad rudens pradžioje būsime pilnai užsipildę nuomininkais.