biudžetas
Šiame puslapyje rasite informaciją apie gairę pavadinimu „biudžetas“. Visi straipsniai, video, nuotraukos, komentarai patalpinti tv3.lt naujienų portale apie gairę pavadinimu „biudžetas“.
Planuojamas Kauno biudžetas auga iki 572 mln. eurų
Kauno miesto biudžeto pajamos, planuojama, šiemet augs 16,4 proc. iki 499,3 mln. eurų, asignavimai – 18,7 proc. – iki 571,7 mln. eurų.
Nepaisant to, kad numatomi asignavimai viršija pajamas, savivaldybė skelbia, jog biudžetas, kaip ir pernai, bus subalansuotas – panaudojus 64,5 mln. eurų praėjusių metų biudžeto likutį bei 7,9 mln. eurų numatomas pasiskolinti lėšas jo pajamos sieks 571,7 mln. eurų – tiek pat, kiek ir išlaidos.
Didžiąją dalį lėšų – 45,7 proc. (261,2 mln.
LTOK pripažįsta: pajamos mažės, bet pagalba federacijoms išliks
Ketvirtadienį Lietuvos tautinio olimpinio komiteto (LTOK) Vykdomajam komitetui buvo pristatyta 2022 m. LTOK biudžeto įvykdymo apyskaita ir šių metų planai. Nepaisant ženkliai mažėsiančių pajamų, 2023 m. biudžete numatyta ir pagalba sporto federacijoms.
Šis Vykdomojo komiteto posėdis skirtas pasiruošti LTOK Generalinės asamblėjos eilinei sesijai, kuri vasario 24 d. vyks Vilniuje.
Praėję metai buvo pažymėti kardinaliu ne tik viso olimpinio sporto, bet ir LTOK finansavimo pokyčiu.
Šių metų Vilniaus biudžetas auga iki 1,2 mlrd. eurų: aiškėja, kur bus panaudoti pinigai
Vilniaus taryba trečiadienį patvirtino 2023 metų miesto biudžetą, siekiantį 1,2 mlrd. eurų, arba 16,9 proc. daugiau nei pernai, pranešė savivaldybė.
Už biudžeto projektą tarybos posėdyje balsavo 19, prieš – keturi, susilaikė penki nariai.
Palyginti su gruodį tarybai pateiktu biudžeto projektu, dabar jo išlaidos padidėjo apie 86,4 mln. eurų: papildomi 43,2 mln. eurų skirti švietimui, 19,3 mln. eurų – judumo programai. Vėliau savivaldybė patikslino, kad išlaidos didinamos 89,4 mln. eurų.
Seimo rudens sesija: ką per šiuos mėnesius nuveikė parlamentarai?
Seimas baigė penktąją eilinę (rudens) sesiją. Joje daug dėmesio skirta krašto apsaugai, atsinaujinančios energetikos plėtrai, priimti sprendimai dėl 2023 m. valstybės, „Sodros“, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetų ir su jais susijusių socialinės atskirties mažinimo klausimų, rašoma pranešime žiniasklaidai.
JAV didins saugumo pagalbą Baltijos šalims
JAV Kongresas antradienį paskelbė vyriausybės finansavimo 2023 metais įstatymą, į kurį įtrauktame gynybos biudžete Baltijos saugumo iniciatyvai numatyti 225 mln. JAV dolerių (211,5 mln. eurų) – 45 mln. JAV dolerių, arba 20 proc. daugiau negu 2022 metais.
Rusijos agresijos poveikį patyrusioms ar patiriančioms šalims paremti Jungtinės Valstijos savo gynybos biudžete skirs iš viso 350 mln. JAV dolerių (329 mln. eurų), pranešė Estijos gynybos ministerija.
Vilniaus taryba pradėjo svarstyti kitų metų biudžeto projektą
Vilniaus taryba trečiadienį padėjo svarstyti kitų metų miesto biudžeto projektą. Jam po pateikimo pritarta bendru sutarimu. Dabar projektą svarstys komitetai, sausio 18 dieną jis grįš į tarybos posėdį, o galutinis balsavimas numatomas vasario 8 dieną.
Kitąmet miestas planuoja gauti 1,014 mlrd. eurų pajamų, numatomi asignavimai siekia 1,116 mlrd. eurų, o jo deficitas sieks 101,6 mln. eurų.
„Nors biudžetas, palyginti su pernai (2022 metais – BNS), kaip ir auga 8,5 proc.
Vilniaus kitų metų biudžeto projektas – su 101,6 mln. eurų deficitu
Trečiadienį pradedamas svarstyti Vilniaus miesto kitų metų biudžeto projektas yra su 101,6 mln. eurų deficitu – planuojama gauti 1,014 mlrd. eurų pajamų, o numatomi asignavimai siekia 1,116 mlrd. eurų.
Palyginti su 2022 metų patvirtintu biudžetu, pajamos mažėja 1,6 proc. (2022 metais – 1,031 mlrd. eurų), o išlaidos didėja 19,2 proc. (936 mln. eurų).
Mokesčiai turėtų siekti 580,8 mln. eurų arba 57,2 proc. visų pajamų, iš jų gyventojų pajamų mokestis – daugiau nei 522 mln. eurų.
Lietuviai bijo dėl savo pajamų: „Vis galvoja, kaip mus išgręžti, o atlyginimas stovi vietoj“
Beveik 80 procentų lietuvių jaučiasi finansiškai nesaugūs dėl infliacijos. Apie tai byloja draudimo bendrovės atliktas tyrimas. Pasak jo, tautiečių nerimas įvairiose srityse, palyginti su 2019-aisiais, išaugo. Antra, po lietuvių baimės dėl neaiškios finansinės ateities ir skurdo – baimė dėl sveikatos, esą 70 procentų lietuvių bijo susirgti sunkia liga, kuriai prireiktų sudėtingo ir ilgo gydymo.
Psichoterapeuto teigimu, abi baimės – tiek dėl pinigų, tiek dėl sveikatos – stiprios.
Pensininkai pasakoja, kaip ruošiasi gyventi kitąmet: „Paimsim lėkštutes mažesnes, kad atrodytų didesnis kaupas“
Kol lietuviai skundžiasi, kad valdžia pernelyg menkai juos gelbsti nuo infliacijos, iš Europos Komisijos atskriejo priešinga žinia. Esą ką tik patvirtintas kitų metų Lietuvos biudžetas švaistūniškas. Briuseliui kliūva ir esą nepakankamai tikslingos kompensacijos gyventojams, ir valstybės išlaidos žmonių pajamoms didinti.
Finansų ministerija teisinasi, kad biudžetą dėliojo neeilinėmis sąlygomis, visgi dalis ekonomistų aiškina, kad Komisijos pastabos teisingos.
Valstybės biudžeto pajamos šiemet augo 21,4 proc.
Šiemet sausį–spalį valstybės ir savivaldybių biudžetai gavo 13,062 mlrd. eurų pajamų – 21,4 proc. daugiau nei pernai tuo pačiu metu, kai didžiąją dalį laiko buvo taikomi griežtesni karantino ribojimai.
Pajamos per dešimt mėnesių sudarė 90 proc. metinio pajamų plano, ketvirtadienį pranešė Finansų ministerija.
Vien į valstybės biudžetą gauta 10,622 mlrd. eurų – 20,4 proc. daugiau.
Iš mokesčių gauta 9,952 mlrd. eurų – 20,9 proc.
REKLAMA
REKLAMA
Prezidentas apie 2023 metų biudžetą: nematau pagrindo jo nepasirašyti
Prezidentas Gitanas Nausėda sako nematantis pagrindo nepasirašyti Seimo praėjusią savaitę piimto 2023 metų valstybės biudžeto.
„Žvelgdamas į šį biudžetą ne kaip į konkretybių rinkinį, o kaip į visumą, aš nematau pagrindo jo nepasirašyti“, – antradienį žurnalistams Vilniuje sakė G. Nausėda.
Anot šalies vadovo, rengiant kitų metų valstybės biudžetą buvo atsižvelgta į jo pateiktas pastabas.
Ispanijos parlamentas patvirtino biudžetą, apimantį rekordinę paramą gyventojams
Ispanijos parlamentas ketvirtadienį patvirtino kairiosios pakraipos vyriausybės 2023 metų biudžetą, į kurį įtrauktos rekordinės išlaidos socialinėms reikmėms, skirtos padėti namų ūkiams susidoroti su sparčiai augančia infliacija.
Įstatymų leidėjai 187 balsais „už“ ir 156 balsais „prieš“ patvirtino biudžetą, kuris taps paskutiniuoju premjero Pedro Sanchezo (Pedro Sančeso) vyriausybės parengtu biudžetu prieš visuotinius rinkimus, kurie turėtų įvykti iki kitų metų pabaigos.
Seimas patvirtino Pensijų anuitetų fondo 2023 metų biudžetą
Seimas patvirtino 2023 metų Pensijų anuitetų fondo (PAF) biudžetą – jis yra jau trečiasis, patvirtintas Seime. Už balsavo 114 Seimo narių.
„Sodros“ anuitetų įsigijimo tvarka pradėjo veikti 2020-ųjų liepą.
2023 metais PAF iš pensijų kaupimo bendrovių gaus 14,561 mln. eurų įmokų, iš jų investavimui ir išmokoms skirs 14,197 mln. eurų. Fondo valdymui ir administravimui skirtos lėšos sieks 364 tūkst. eurų.
Pensijų anuitetų išmokoms numatyta 1,788 mln. eurų.
Kitų metų Rusijos biudžete – 2 proc. BVP deficitas
Rusijos parlamento žemutiniai rūmai (Valstybės Dūma) per trečiąjį, galutinį svarstymą priėmė 2023 metų federalinio biudžeto įstatymą, numatantį 2,0 proc. tikėtino bendrojo vidaus produkto (BVP) deficitą, palyginti su šiems metams planuojamu 0,9 proc. šiuo santykiu, skelbia Rusijos žiniasklaida.
Įstatyme numatytos 26,130 trln. rublių įplaukos ir 29,056 trln. rublių išlaidos. Palyginti su šiais metais, įplaukos mažės 1,563 trln. rublių.
Oficialu: nuo sausio didės vadovų, pedagogų, buhalterių ir kitų profesijų algos
Šiandien Seimas pritarė teisės aktų pakeitimams, kurie lems biudžetinių įstaigų darbuotojų pareiginės algos koeficientų didėjimą mažiausiai uždirbantiems ir užtikrins teisingą apmokėjimą už kvalifikuotą darbą, rašoma pranešime spaudai.
Beveik pusė Ukrainos kitų metų biudžeto – nacionaliniam saugumui ir gynybai
Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis pasirašė parlamento (Aukščiausiosios Rados) priimtą 2023 metų valstybės biudžeto įstatymą, beveik pusė išlaidų skiriant nacionaliniam saugumui ir gynybai.
Planuojamos iždo pajamos – 1,33 trln. grivinų, išlaidos – 2,64 trln. grivinų. Deficitą, kuris sudarytų 20,6 proc. tikėtino bendrojo vidaus produkto (BVP), tikimasi padengti didinant skolinimąsi užsienyje. Įstatymu įtvirtinta ribinė valstybės skola 2023-ųjų pabaigoje – 6,423 trln.
Šimonytė dėl PVM lengvatos: nieko dramatiško nematau, su partneriais bus ką aptarti
Premjerė Ingrida Šimonytė sako nedramatizuojanti Seimo sprendimo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) lengvatą maitinimo įstaigoms pratęsti ilgiau nei siūlė Vyriausybė, nors dėl to kitų metų biudžeto pajamos mažės beveik 60 mln. eurų.
2023 metų biudžetas: kiek „į rankas“ gaus pensininkas, mokytojas, prezidentas
Seimas antradienį priėmė 2023 metų biudžetą. BNS žurnalistų komanda tradiciškai įvertino, kaip naujas šalies iždas pakeis skirtingų žmonių pajamas.
Pensininkai
Vidutinė senatvės pensija, turint būtinąjį stažą, 2023 metais augs 65 eurais iki 575 eurų. Be būtinojo stažo ji augs 60 eurų iki 542 eurų. Bendroji pensijos dalis didės apie 9 proc., o individualioji – beveik 15 procento.
Šimonytė: sumažėjus 2023 metų biudžeto pajamoms bus mažinamos išlaidos
Dėl Seimo antradienį priimtų su Vyriausybe nesuderintų pridėtinės vertės mokesčio (PVM) lengvatų 2023 metų biudžeto pajamoms mažėjant 60 mln. eurų, premjerė Ingrida Šimonytė teigia, kad dėl to teks mažinti biudžeto išlaidas.
„Biudžetas patvirtintas, dabar pakoreguotos pajamos biudžeto, manau, bus pakoreguotos ir išlaidos, kai Vyriausybė skirstys pagal programas atitinkama suma“, – žurnalistams Seime po biudžeto priėmimo sakė premjerė.
Europos Komisija įspėjo Lietuvą dėl 2023 m. biudžeto: jis neatitinka rekomendacijų
Europos Komisija (EK) antradienį paskelbė, kad Seimo antradienį priimtas 2023 metų biudžetas ne visiškai atitinka 2022 metų ES Tarybos rekomendaciją Lietuvai riboti išlaidų augimą ir vykdyti neutralią fiskalinę politiką, todėl Lietuva identifikuojama kaip šalis, kuriai bus atlikta nuodugni apžvalga dėl galimų ekonomikos disbalansų.
Pasak EK, tokia apžvalga bus atlikta pirmą kartą nuo šios procedūros pradžios.
2023 metų biudžeto priėmimas: įsimintiniausios citatos
Antradienį Seimas priėmė kitų metų valstybės biudžetą. Naujienų agentūra BNS pateikia įsimintiniausias citatas svarstant parlamentarų siūlymus biudžeto projektui.
„Valstietis“ Dainius Kepenis apie lėšas vaikų neformaliajam ugdymui: „Šiai dienai septynis kartus mažiau skiriame lėšų negu reikėtų, kad prasidėtų reakcija, kad mūsų vaikai galėtų augti sveiki ir stiprūs ir kad užaugus nereikėtų po tris mėnesius laukti priėmimo pas gydytoją.
Seimas patvirtino 2023 metų PSDF biudžetą
Seimas antradienį patvirtino subalansuotą 2023 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto. Jis pirmą kartą turėtų perkopti 3 mlrd. eurų.
Už balsavo 86 Seimo nariai, prieš buvo vienas, o susilaikė 43.
Paėjusį ketvirtadienį pritrūkus dviejų balsų Seimas nepatvirtino PSDF biudžeto, todėl antrą kartą balsavimas vyko antradienį.
Kitąmet fondas didžiąją dalį pajamų – 2,799 mlrd. eurų (9,9 proc. daugiau nei šiemet) – surinks iš sveikatos draudimo įmokų.
Laisvės partija ir Majausku nusivylęs Landsbergis: Rubikonas buvo peržengtas
Seimas antradienį pritarė Laisvės partijos frakcijos siūlymui taikyti lengvatinį pridėtinės vertės mokesčio tarifą maitinimo sektoriui visus 2023 metus, o ne iki liepos, kaip siūlė Vyriausybė. Šią lengvatą palaikęs Biudžeto ir finansų komiteto (BFK) pirmininkas Mykolas Majauskas sako, kad jo komitetas šiuo klausimu buvo nuoseklus, o biudžeto patvirtinimas yra svarbesnis, nei bet kokio politiko karjera.
Oficialu: daliai gyventojų nuo Naujųjų padidės atlyginimas į rankas
Neapmokestinamosios pajamos (NPD) nuo kitų metų didės beveik 16 proc. nuo 540 iki 625 eurų. Skaičiuojama, kad dėl to valstybės biudžetas neteks 164,3 mln. eurų pajamų per metus.
Už tokias Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pataisas antradienį balsavo 126 Seimo nariai, o susilaikė vienas.
Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas konservatorius Mykolas Majauskas pabrėžė, kad darbo santykių apmokestinimas yra nuoseklus – NPD didinamas ne vienerius metus.
Budbergytė: socialdemokratai nepalaikys 2023-ųjų biudžeto
Seimo Socialdemokratų partijos frakcija Seime nepalaikys Vyriausybės teikiamo 2023 metų valstybės biudžeto projekto, nes jis yra socialiai neteisingas, sako frakcijos narė Rasa Budbergytė.
Anot jos, rengiant projektą neatsižvelgta į socialdemokratų pasiūlymus.
Valstiečių kirčiai: „Turime blogiausią Vyriausybę Europoje“
Seimas antradienį turėtų galutinai apsispręsti dėl kitų metų biudžeto. Opozicijoje esantys valstiečiai negaili kritikos valdantiesiems. Pasak jų, Vyriausybė nesugebėjo įsisavinti ES jai skirtų atsigavimo fondo lėšų, kelis kartus per metus koreguojamas biudžetas įtvirtino Lietuvos, kaip nepatikimos valstybės, įvaizdį, dėl ko valstybei tenka brangiau skolintis.
„Turime blogiausią Vyriausybę Europoje, tai ir biudžetas taip atrodo.
Segalovičienė: Prezidentūra tikisi sėkmingo biudžeto priėmimo Seime
Prezidentūra neturi kritinių pastabų 2023 metų valstybės biudžeto projektui ir tikimasi, kad jis antradienį bus priimtas Seime, sako šalies vadovo vyriausioji patarėja. Pasak Irenos Segalovičienės, tikimasi, kad kartu bus baigtos ir kovingos valdančiųjų tarpusavio diskusijos dėl pridėtinės vertės mokesčio (PVM) lengvatos maitinimo verslui.
Linas Kukuraitis mano, kad vaiko pinigai turėtų būti didesni: „Šita valdžia nemyli vaikų“
Vyriausybė patvirtino kitų metų valstybės biudžetą, kuriame numatyta, kad vaiko pinigai augs iki 87,75 eurų. Buvęs socialinės apsaugos ir darbo ministras Linas Kukuraitis teigia, kad pagal minimalius vartojimo poreikius, ši suma turėtų didėti iki 100 eurų, o dabartinė valdžia „nemyli vaikų“.
Apie tai naujienų portalo tv3.lt laidoje „Dienos pjūvis“ kalbėjo Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkas, konservatorius Mindaugas Lingė ir Seimo demokratų frakcijos „Vardan Lietuvos“ narys L...
Vyriausybė spręs dėl 500 mln. eurų vertės Seimo narių pasiūlymų biudžetui
Seimui praėjusį ketvirtadienį antrą kartą apsvarsčius patikslintą 2023 metų valstybės biudžeto projektą Vyriausybė pirmadienį spręs dėl Seimo narių įregistruotų naujų pasiūlymų įvairioms reikmėms skirti dar beveik 500 mln. eurų finansavimą.
Parlamentarai Seime registravo šešias dešimtis naujų pasiūlymų. Dėl visų jų, jeigu autoriai nepersigalvos, Seimas balsuos antradienį prieš priimdamas galutinį sprendimą dėl 2023 metų biudžeto.
Aleksandras Izgorodinas gina kainas keliančius šalies verslus: „Nematau jokio godumo“
Vyriausybė pritarė patobulintam kitų metų biudžeto projektui, kuriame numatyta daugiau lėšų šildymo kompensacijoms, pensijų priemokoms, taip pat numatyta PVM lengvata kultūros renginiams. Kai kurie ekspertai peikia biudžetą sakydami, kad jis nepakankamai gerai sprendžia kainų šuolio problemą, dėl kurio dalis gyventojų kaltina „godžius“ verslus. Ekonomistas Aleksandras Izgorodinas sako, kad jokio godumo čia nemato, nes kelti kainas verslus verčia infliacija.
Ugdymo įstaigos skambina pavojaus varpais, nes moksleiviai nebeįperka pietų: „Matau vaikus, kurie bando nugvelbti riekelę duonos“
Seime tęsiasi aršūs mūšiai dėl to, kas kitais metais sulauks privilegijų mokėti mažesnius pridėtinės vertės mokesčius. Pranešama ir apie itin prastą situaciją mokyklose, kai vaikai nebeišgali susimokėti už pietus ir pavalgyti bando paimdami duonos.
Spręsti PVM lengvatų likimo į Seimą besirenkančius parlamentarus ryte pasitinka maitinimo įstaigų atstovai su štai tokiais savo pusryčiais, kuriuos vadina Paskutiniais, jei Seimas jiems panaikins mokesčių lengvatas. Protestuotojai reikalauja 9 proc.
Opozicija boikotavo PSDF biudžeto priėmimą: pasigedo didesnių algų medikams
Pritrūkus dviejų balsų Seimas ketvirtadienį nepatvirtino subalansuoto 2023 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto. Jis pirmą kartą turėtų perkopti 3 mlrd. eurų.
Kitas balsavimas vyks antradienį.
Už balsavo 68 Seimo nariai iš 69 užsiregistravusiųjų, prieš ir susilaikiusiųjų nebuvo. Vienintelis iš užsiregistravusiųjų nebalsavo socialdemokratas Julius Sabatauskas.
JK vyriausybė pristatė pristatė griežto taupymo biudžetą
JK vyriausybė ketvirtadienį pristatė griežto taupymo biudžetą, apimantį 55 mlrd. svarų (65 mlrd. JAV dolerių) didesnius mokesčius ir išlaidų mažinimus, kartu paskelbdama, kad šalies ekonomika išgyvena nuosmukį.
Finansų ministras Jeremy Huntas patvirtino, kad po pastarojo meto suirutės naujosios skausmingos priemonės yra reikalingos siekiant užtikrinti finansinį šalies stabilumą.
J. Huntas pažadėjo dėti visas pastangas įveikti pragyvenimo išlaidų krizę.
Seimas antrą kartą apsvarstė 2023-ųjų biudžetą: opozicija žėrė kritiką, valdantieji gyrė
Seimas ketvirtadienį antrą kartą apsvarstė Vyriausybės patikslintą 2023 metų valstybės biudžeto projektą. Dėl jo Seimas apsispręs lapkričio 22-ąją.
Finansų ministrės Gintarės Skaistė teigimu, esminiai biudžeto prioritetai nesikeičia.
Mažiausioms pensijoms kelti biudžete – dar 30 mln. eurų: ar to pakaks?
Kitų metų biudžetas ir PVM lengvatos restoranams gilina nesutarimus tarp konservatorių. Seimo komiteto vadovas Mykolas Majauskas, nepaisant grasinimų būti išmestam iš partijos, ir toliau priešinasi premjerei ir partijai, ragindamas restoranams kuo ilgiau taikyti lengvatinį mokesčių tarifą.
O kai kurie politikos apžvalgininkai prognozuoja, kad jei Majauskas nepersigalvos, jam gresia atsisveikinimas su partija ir postais.
Vyriausybė pritarė patobulintam 2023 metų valstybės biudžeto projektui
Šiandien Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos parengtam patobulintam 2023 metų valstybės biudžeto projektui. Kaip pažymėjo finansų ministrė Gintarė Skaistė, po pirmųjų svarstymų Seime grąžintas projektas iš esmės nepasikeitė – atlikti keli projekto patobulinimai, rašoma pranešime spaudai.
Patobulintas biudžeto projektas parengtas atsižvelgiant į gautus Seimo komitetų, komisijų, narių, valstybės institucijų ir įstaigų pasiūlymus, kurių sulaukta net už 1,3 mlrd.
Vyriausybė: kitų metų biudžete – papildomos lėšos gynybai, mažoms pensijoms
Vyriausybė trečiadienį patikslino kitų metų biudžeto projektą, kuriame numatyta galimybė krašto apsaugos finansavimui skirti iki 3 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP) tam leidžiant skolintis, jei bendras biudžeto deficitas per metus neviršys 4,9 proc. BVP.
„Skolintis tarp dydžio, kuris yra 2,5 proc. BVP iki 3 proc. BVP, kad būtų galima operatyviau pasiruošti sąjungininkų pajėgų priėmimui Lietuvoje“, – posėdyje sakė finansų ministrė Gintarė Skaistė.
Seimas apsvarstė „Sodros“ biudžetą, priėmimas – ketvirtadienį
Seimas antradienį po svarstymo pritarė pertekliniam 2023 metų „Sodros“ biudžeto projektui, kurio planuojamos pajamos ir išlaidos pirmą kartą šalies istorijoje perkops 6 mlrd. eurų.
Už projektą po svarstymo balsavo 76 Seimo nariai, prieš buvo trys, o 37 susilaikė. Galutinis balsavimas vyks ketvirtadienį.
Didžiausią „Sodros“ išlaidų dalį kitąmet sudarys pensijos – 4,9 mlrd. eurų, arba 13,4 proc. daugiau nei šiemet.
Demokratai siūlo 2023-iųjų „Sodros“ biudžete labiau didinti senatvės pensijas
Šiandien Seimas svarstys siūlymus dėl 2023 metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto. Seimo Demokratų sąjungos „Vardan Lietuvos“ frakcijos atstovai Rima Baškienė, Linas Kukuraitis, Laima Mogenienė, Tomas Tomilinas ir Laima Nagienė teikia „Sodros“ biudžetui pasiūlymus, kuriais siekiama sparčiau didinti senatvės pensijas, rašoma partijos pranešime spaudai.
Pasak opozicinės frakcijos parlamentarų, įvertinus didžiulę infliaciją, kuri Lietuvoje šių metų spalį siekė 22 proc.
Kitų metų valstybės biudžeto projektas grąžintas Vyriausybei
Pirmą kartą apsvarstęs 2023-ųjų valstybės biudžeto projektą Seimas ketvirtadienį jį grąžino Vyriausybei.
Ministrų kabinetas dabar vertins komitetų bei parlamentarų siūlymus ir teiks Seimui patikslintą biudžeto projektą.
Kaip sakė Seimo plenariniam posėdžiui pirmininkavęs Paulius Saudargas, antrasis svarstymas turi vykti ne vėliau kaip po 15 dienų.
Po pirmojo biudžeto svarstymo nebalsuojama, tai įprasta procedūra.
Šimonytė: balsavimas dėl biudžeto atsakys, ar Vyriausybė turi Seimo paramą
Premjerė Ingrida Šimonytė teigia, kad nenori klijuoti etikečių, kad balsavimas dėl kitų metų biudžeto yra ir balsavimas dėl pasitikėjimo Vyriausybe. Visgi ministrė pirmininkė teigia, kad balsavimas dėl biudžeto parodys, ar ministrų kabinetas turi pasitikėjimą Seime.
„Ne, taip nežiūriu. Aš į tai žiūriu, kaip į balsavimą dėl biudžeto. Bet balsavimas dėl biudžeto man labai aiškiai atsako į klausimą, ar Vyriausybė turi Seimo paramą. Tai nėra pasitikėjimo balsavimas.
Socialdemokratai toliau žeria kritiką Šimonytei: jos teikiamas biudžetas palankus tiems, kurių pajamos didžiausios
Seimui rengiantis svarstyti kitų metų biudžeto projektą, socialdemokratai kritikuoja valdančiuosius dėl mėginimų užčiaupti kritiką ir dėl „chroniško vėlavimo“.
Anot Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos seniūnės Orintos Leiputės, socialdemokratai negali pritarti Ingridos Šimonytės teikiamam biudžeto projektui dėl esminių, principinių priežasčių.
„Siūlomas biudžetas – socialinio neteisingumo ir nelygybės įsikūnijimas.
Seimas pradėjo pirmąjį kitų metų biudžeto svarstymą
Seimas ketvirtadienį pradėjo pirmąjį 2023 metų valstybės biudžeto projekto svarstymą – posėdyje savo išvadas skelbia komitetai ir komisijos.
Finansų ministrė Gintarė Skaistė prieš posėdį sakė besitikinti, kad jo priėmimas bus sklandus, tačiau ją stebina tai, kad kritikuodami didelį biudžeto deficitą Seimo nariai prašo apie pusantro milijardo eurų papildomų išlaidų arba siūlo įvairių lengvatų.
Skaistė: tikiuosi sklandaus biudžeto priėmimo
Seimui ketvirtadienį imantis pirmojo 2023 metų valstybės biudžeto projekto svarstymo, finansų ministrė Gintarė Skaistė sako besitikinti, kad jo priėmimas bus sklandus.
„Tikiuosi išgirsti visų frakcijų pozicijas, preliminarūs vertinimai tiek ekonomistų, tiek valdančiųjų frakcijų buvo pozityvūs, todėl tikiuosi sklandaus biudžeto priėmimo“, – Seime prieš posėdį žurnalistams sakė G. Skaistė.
„Natūralu, kad tų pasiūlymų yra, jų visada yra.
Butkevičius: valdančiųjų 2023 m. valstybės biudžetas grąžina Lietuvą į Kubiliaus laikus
Ketvirtadienį Seime vyks pirmasis svarstymas dėl Vyriausybės teikiamo 2023 metų valstybės biudžeto. Demokratų frakcijos „ׅVardan Lietuvos“ atstovai žeria kritiką valdantiesiems dėl išlaidų, kurios, jų vertinimu, nėra padengtos tvariomis pajamomis. Visa tai ateityje lems socialinių išmokų mažėjimą, rašoma partijos pranešime spaudai.
Seime – pirmasis 2023 metų valstybės biudžeto svarstymas
Seimas ketvirtadienį imasi pirmojo 2023 metų valstybės biudžeto projekto svarstymo.
Seimui spalio 11-ąją pristatydama kitų metų biudžeto projektą finansų ministrė Gintarė Skaistė teigė, jog jis yra kaip skydas apsaugoti visuomenę nuo itin aukštų energijos kainų, todėl didžiausias dėmesys skiriamas būtent šioms kainoms suvaldyti kitąmet bei investuoti į atsinaujinančią energetiką.
Tikimasi rasti beveik 6 mln. eurų Lietuvai svarbių skrydžių skatinimui
2023 metų valstybės biudžete nenumačius 5,9 mln. eurų skrydžių Lietuvai svarbiomis kryptimis skatinimui, Finansų ministerija ragina pinigų tam ieškoti perskirstant jau suplanuotas išlaidas. Susisiekimo ministerijos atstovas sako, kad tokių galimybių bus ieškoma.
Finansų ministerijos Biudžeto departamento vadovė Daiva Kamarauskienė sako, kad Susisiekimo ministerija turi ieškoti, kaip perskirstyti lėšas, kad jų liktų skrydžių skatinimo programai.
„Jeigu užsibrėžėme tą raudoną 5 proc.
Opozicija rėžė: vyriausybė kitąmet didins pensijas mažiau, negu turėtų
Opoziciniai Sauliaus Skvernelio bendražygiai paskaičiavo, kad vyriausybė kitąmet didins pensijas mažiau negu turėtų. Jie siūlo kiekvienam pensininkui pensiją kas mėnesį padidinti papildomais 17 eurų. Opozicijos atstovai tvirtina, kad valdantieji iš biudžeto ketina skirti per mažą dalį pensijoms ir esą nuslepia 170 milijonų eurų. Tačiau valdantieji tvirtina, esą vidutiniškai po 60 eurų kitąmet suplanuotas didinimas yra didelis ir opozicijos atstovų reikalavimų vykdyti neskuba.
BFK visus pasiūlymus didinti finansavimą iš biudžeto perduoda Vyriausybei
Seimo Biudžeto ir finansų komitetas (BFK), pirmadienį apsvarstęs kelias dešimtis Seimo narių ir parlamentinių komitetų pasiūlymų 2023 metų biudžete skirti didesnį finansavimą nei siūlė Vyriausybė, dėl jų nebalsavo, o visus prašymus nutarė perduoti Vyriausybei.
„Atidžiam Vyriausybė įvertinimui“, – teigė komiteto vadovas Mykolas Majauskas.
Komitetai siūlo kitais metais papildomai rasti virš 200 mln. eurų, Seimo nariai – virš milijardo eurų.
Majauskas atsakė, kur dingo žadėta mokesčių reforma: „Mes aiškiai pasakėme 4 dalykus“
Šis biudžetas, nors dar ir nepriimtas, sukėlė nemažą audrą. Jį kritikuoja ne tik Seimo opozicija, bet ir Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas Mykolas Majauskas.
TV3 žinių „Dienos komentare“ pats pirmininkas atsakė, ką mano apie šį biudžetą ir kokias spragas įžvelgia.