NATO pareigūnas teigė, kad per pastaruosius šešis mėnesius jie pastebėjo precedento neturintį Rusijos hibridinio karo eskalavimą ir plitimą, įskaitant fizinį sabotažą Ukrainai skirtų NATO ginklų tiekimo linijoje, skelbia CNN.
![Ukrainos kariai (nuotr. SCANPIX) 4](https://static2.inspektorius.lt/static.php?v=4.2.6.52&t=cr&s=800x600&m=4&f=/Uploads/UGallery/photos/40/d4/f7/0b/40d4f70bea6f64a62442e9311b4efed6.jpg)
Daug klausimų
„Tai viskas nuo gamybos ir kilmės vietos, iki sandėliavimo, iki tų, kurie priima sprendimus, ir faktinio pristatymo. Tai įžūlu. Rusija bando įbauginti mūsų sąjungininkus“, – teigė NATO pareigūnas.
Tačiau nėra aišku, kaip NATO narės išreikš savo pasipiktinimą tuo, ką analitikai pavadino naujuoju Kremliaus „šešėliniu karu“, nes jos gali nenorėti suteikti Maskvai propagandos pergalę arba sukelti nerimą civiliams dėl daugybės saugumo pažeidimų visoje Europoje.
Pastarieji Kremliaus aukšto rango pareigūnų areštai atskleidė, kaip nerangiai Kremliaus žvalgybos operacijos vystėsi nuo karo Ukrainoje pradžios. Praėjusiais metais Lenkijoje vienoje byloje buvo suimta 14 ukrainiečių ir du baltarusiai, įtariami dirbę Rusijos žvalgybai.
Ukrainietis, kuris pagal Lenkijos privatumo įstatymus gali būti įvardijamas tik kaip 24 metų Maksimas, kuris buvo nuteistas šešeriems metams po to, kai kelias savaites gaudavo užduotis iš rusų vadovo Andrzejaus, kurio fiziškai niekada nebuvo sutikęs, bet su kuriuo susipažino 2023 m. vasarį per susirašinėjimo programėlę „Telegram“.
Iš pradžių Andrzejus jam sumokėjo 6 eurus skaitmenine valiuta už tai, kad jis purškė antikarinius grafičius Lenkijoje, sakė Maksimas. Tačiau netrukus užduotys pasikeitė.
Lengvi pinigai
Liublino (Lenkija) kalėjimo didžiausio saugumo skyriuje Maksimas sakė, kad iš Ukrainos į Lenkiją pabėgo norėdamas išvengti nedarbo ir skurdo.
„Tai buvo lengvi pinigai. O man labai reikėjo pinigų, – sakė jis apie Andrzejaus siūlomą darbą. – Ukraina niekada nieko dėl manęs nepadarė. Nemanau, kad vien dėl to, jog esi gimęs tam tikroje šalyje, privalai už ją kariauti. Nesupraskite manęs neteisingai: nesu prorusiškas, nesu proukrainietiškas“.
Po grafičių užduoties Andzrejus paprašė jo sudeginti Ukrainai priklausančios transporto įmonės tvorą Lenkijoje. Maksimas teigė, kad tai suvaidino, nufotografavęs tvorą su anglies gabalais, kuriuos padėjo, kad imituotų gaisro padarytą žalą. Tačiau Maksimas pamažu suprato, kad Andzrejus yra Rusijos agentas, ir tai, pasak jo, tapo visiškai aišku, kai jam buvo liepta pastatyti kameras prie bazės, kurioje Lenkija mokė ukrainiečių karius.
„Tuomet supratau, kad tai gali būti rimta. Pasijaučiau neramiai. Tada nusprendžiau, kad pasitrauksiu. Tačiau taip ir nesulaukiau progos. Kitą dieną buvau suimtas“, – pasakojo Maksimas.
Pasak Lenkijos pareigūno, po kelias savaites trukusio sekimo, kurį iš dalies „paskatino“ rastas degalinės kvitas, kurį Maksimas atsitiktinai numetė per vieną iš savo operacijų, Lenkijos vidaus saugumo agentai Maksimą suėmė 2023 m. kovo 3 d. Po to buvo suimti dar keli asmenys, todėl tai buvo didžiausia žinoma pastarojo meto Rusijos šnipinėjimo operacija Lenkijoje, Varšuvai kelianti didelį susirūpinimą.
Sulaikyta daugiau lenkų
Dar vienas lenkas 2024 m. balandį buvo sulaikytas už šaudmenų laikymą ir oro uosto stebėjimą. Šis konkretus oro uostas yra NATO ginklų gabenimo į Kyjivą mazgas. Minėtas asmuo taip pat yra įtariamas sąmokslu nužudyti Ukrainos prezidentą Volodymyrą Zelenskį.
„Rusija greičiausiai prisidėjo prie gegužę įvykdyto padegimo išpuolio didžiausiame Lenkijos prekybos centre“, – teigė Lenkijos ministras pirmininkas Donaldas Tuskas.
Praėjusį mėnesį prie Berlyno (Vokietija) įtartinas gaisras kilo gynybinės artilerijos gamintojo metalų gamykloje, o netoli Paryžiaus (Prancūzija) oro uosto buvo suimtas 26 metų prorusiškas ukrainietis, susisprogdinęs savadarbiu sprogmeniu.
Nors ne visi incidentai buvo galutinai susiję su Rusijos žvalgyba, juos vienijo akivaizdus „mėgėjiškas“ dalyvavimas arba smulkus nusikalstamumas, kuriuo buvo siekiama skleisti baimę ar trikdyti darbą.
Ganėtinai pavojingas žaidimas
„Rusijos vykdomas sabotažas NATO valstybėse prilygsta ganėtinai pavojingam žaidimui, jei Rusija mano, kad šie dalykai visada yra žemiau ginkluoto konflikto slenksčio, kuris neaktyvuotų NATO 5 straipsnio. Nustatyti, kur yra ta riba, yra sunkus ir pavojingas apskaičiavimas“, – sakė NATO pareigūnas.
Grėsmė išaugo ir Rusijos pasienyje su NATO, Estijoje, kur vasarį buvo suimta 10 įtariamų Rusijos agentų po to, kai buvo apgadintas vidaus reikalų ministro automobilis.
Estijos vidaus saugumo tarnybos KAPO atstovas spaudai Harry‘is Puuseppas teigė, kad pastaraisiais mėnesiais Rusijos veiksmai suintensyvėjo.
„Praėjusį rudenį pastebėjome, kad jų aktyvumas labai išaugo, o iki žiemos mums pavyko sulaikyti daugiau kaip 10 įtariamųjų“, – teigė H. Puuseppas.
Jis pridūrė, kad operacijos krypsta fizinių išpuolių link ir užsiminė, kad karas Ukrainoje gali lemti agresyvesnę Rusijos taktiką ateinančiais mėnesiais, jei operatyvininkai bus perkelti į Baltijos šalis.
„Turime pripažinti faktus. Rusija yra pakankamai didelė ir ji turi išteklių kariauti karą prieš Ukrainą ir taip pat palaikyti savo sabotažo operacijas Europoje. Yra žmonių, kurie dalyvauja kare prieš Ukrainą, o paskui jie yra rotuojami į kokį nors kitą regioną ar sritį. Jie turi daugiau patirties. Jų mąstysena yra grįsta smurtu. Jie galbūt nebėra tokie kantrūs, bandydami pasiekti rezultatų“, – pridūrė KAPO atstovas.