Nors pirmasis ir antrasis pasaulinis karas buvo ne pats tinkamiausias metas kurti lengvuosius automobilius, tačiau į ateitį žiūrintys inžinieriai atrodo žinojo, kad nuo karo pavargę žmonės norės ekonomiškų, efektyvių ir pigių transporto priemonių. Tiesiog leiskite priminti: „Volkswagen Beetle“, „Citroen 2CV“ ar „Fiat 500“ ir tai yra tik keletas pavyzdžių.
Visus šiuos automobilius vienijo vienas bendras vardiklis – itin maža įsigijimo kaina. Visgi, kiekvienas iš jų buvo konkrečios tautos automobiliu, leidusiu masėms atsisakyti viešojo transporto ar tiesiog vaikščiojimo pėsčiomis.
![„Schlorwagen“ (nuotr. gamintojo) 4](https://static2.inspektorius.lt/static.php?v=4.2.6.52&t=cr&s=800x600&m=4&f=/Uploads/UGallery/photos/a1/44/df/ac/a144dfac39bbc5e566f496081941134f.jpg)
Pigus, bet ir aerodinamiškas
Jeigu „Fiat 500“ ar „Volkswagen Beetle“ sulaukė stulbinančios sėkmės dėl itin mažos kainos, 1939 metais pristatytas „Schlorwagen“ turėjo iš kitų visiems įperkamų automobilių išsiskirti ne maža kaina.
Automobilio autorius, Karlas Schlöras, savo fantazijos vaisių sukonstravo ant modifikuotos „Mercedes-Benz 170H“ važiuoklės, ant kurios jis sumontavo itin aerodinamišką, lėktuvo formų įkvėptą kėbulą. Kaip anuomet sakė pats K. Schlöras – tai buvo lėktuvas su keturiais ratais.
Kaip ir priklauso lėktuvui – „Schlorwagen“ buvo ganėtinai sunkus automobilis. Iš tiesų, jis buvo net 250 kilogramų sunkesnis už „Mercedes-Benz 170H“, kurio pagrindu ir buvo sukurtas „Schlorwagen“. Be to, netolygus svorio paskirstymas tarp ašių lėmė, jog „Schlorwagen“ ganėtinai jautriai reaguodavo į stipresnį šoninį vėją.
Nepaisant šių trūkumų, „Schlorwagen“ už savo brolį buvo ir greitesnis ir ekonomiškesnis. Bandomųjų važiavimų metu „Schlorwagen“ sugebėjo pasiekti 135 km/val. maksimalų greitį (20 km/val. daugiau už „Mercedes-Benz“) ir 100 kilometrų atstumą įveikdavo suvartodamas 20-40 procentų mažiau degalų.
II pasaulinio karo auka
„Schlorwagen“ autorius sugebėjo užtikrinti, jog tai būtų pats aerodinamiškiausias automobilis pasaulyje, tačiau jis atrodo pamiršo, jog reikia atsižvelgti ir į kitus parametrus, dėl kurių žmonės norėtų apskritai jį įsigyti.
Berlyno automobilių parodoje išklausęs didžiausių kritikų nuomonės, K. Schlöras buvo pasiryžęs sugrįžti į savo dirbtuves ir atlikti keletą reikšmingų pokyčių, kurie leistų, pavyzdžiui, užtikrinti, jog „Schlorwagen“ sklandžiau važiuotų didesniu greičiu ar kad būtų manevringesnis, tačiau bet kokius vyro planus sujaukė Adolfo Hitlerio pradėtas Antrasis Pasaulinis karas.
Automobilių istorijos metraščiuose rašoma, jog 1942 metais „Schlorwagen“ suradę inžinieriai bandė atgaivinti šį projektą ir vietoje „Mercedes-Benz“ variklio sumontavo sovietinio lėktuvo variklį.
Pranešama, jog automobilis iki 1948 metų buvo saugomas Vokietijos aviacijos ir kosmonautikos centro teritorijoje Getingene, tačiau vėliau „Schlorwagen“ tapo britų armijos trofėjumi.