„Facebook“ grupėje „Orų entuziastai“ lietuviai dar vakar vakare ėmė dalintis užfiksuotos šiaurės pašvaistės nuotraukomis.
![Lietuvoje vėl dangų papuošė šiaurės pašvaistė (nuotr. Gintaras Stanelis) 4](https://static3.inspektorius.lt/static.php?v=4.2.6.52&t=cr&s=800x600&m=4&f=/Uploads/UGallery/photos/a8/e7/d4/6b/a8e7d46bd204062b1b88056f09ff5127.jpg)
Dangaus skliaute šokančią šiaurės pašvaistę užfiksavo ir su naujienų portalu pasidalijo Gintaras Stanelis, kuriam retą reiškinį pavyko užfiksuoti Šiaulių rajone bei Justas Montvydas, kuris nuotraukas fiksavo Tauragėje.
Naujienų portalas tv3.lt primena, kad šiaurės pašvaistę buvo galima stebėti ir pirmadienio naktį.
Žemės poliarinė pašvaistė susidaro Saulės vėjo atneštoms dalelėms susidūrus su Žemės atmosfera (daugiausia – deguonimi ir azotu). Jonosferoje kilusi magnetinė audra sukelia švytėjimą. Nakties danguje pasirodo žydri, geltoni, žali, violetiniai spinduliai, lankai, marškos. Žalią spalvą pašvaistėms suteikia atominio deguonies, o raudoną – molekulinio azoto jonizacija ir švytėjimas. Dienos metu poliarinės pašvaistės nesimato, nes ją užgožia saulės šviesa, tačiau pats reiškinys gali vykti ir dienos metu.
Nors poliarinė pašvaistė būdingiausia poliarinėms sritims, kartais matoma ir vidutinėse platumose ar netgi netoli atogrąžų.
Nustatyta, kad poliarinės pašvaistės dažniau matomos didelio Saulės aktyvumo metais, t. y. tuomet, kai Saulėje padaugėja dėmių, fakelų, protuberancų ir kitų aktyvumo požymių. Poliarinių pašvaisčių maksimumas būna praėjus 1-2 metams po Saulės dėmių skaičiaus maksimumo, o minimumai faktiškai sutampa. Šis ryšys paaiškinamas tuo, kad Saulės aktyvumo metais jos paviršiuje bei gelmėse sustiprėja fiziniai procesai ir chromosferoje šalia dėmių susidaro daug fakelų, protuberancų ir blyksnių, išmetančių į kosminę erdvę didelius Saulės plazmos srautus.